182 
Délvidéki nővén}’, a mely 
Fiume vidékétől kezdve a 
Kulpa és Száva mellékein sok 
helyt előfordul ; azután pedig 
Erdély flórájának, Bihar és 
Aradmegye flórájának számos 
helyét jellemzi. 
Eine siidliehe Pflanze, welche 
von Fiume angefangen an vie- 
len Orten im Gebiete dér Savé 
und dér Kulpa vorkommt, 
sie charakterisiert aueh viele 
Oertlichkeiten dér Flóra von 
Siebenbürgen, des Com. Bihar 
u. Arad. 
(Occurrit rarissime quam f) fuscoflorens , e. g. ad Kolozsvár 
in declivibus, Elovölgy nominatis.) 
9. Pulsatilla Jankae P. Schultz sub Anemone. — Janka 
Kökörcsinje. 
A szövegben már előbb mon- Nach den im Texte Erwahn- 
dottak szerint a Mezőség nö- ten ist es eine Pflanze dér Mező- 
vénye. Terem pl. Kolozsvárt és ség Sie wáchst z. B. bei Kolozs- 
Szent-Gotrhárdou. vár! und Szent-Gotthárd. 
10. Pulsatilla australis | Heuff. En plánt. p. 6. (18Ő8) pro var.]. 
— Délvidéki Kökörcsin. 
[Pulsatilla vulgáris v. alpigena Schur. en (1866) 5. — Pulsa- 
tilla alpigena Schur. phyt. Mittheilung. (1876) 24. — Pulsatilla 
balkana Vél. fl. búig. 637 (18 1 
Simk. enum. fl. trans. p. 40. - 
109. — Anemona Pulsatilla 
(1868) ]). 167.]. 
Balkán hegyvidéki subtilis 
növényfaj, a melynek terjedés- 
köre már Zágráb vidékén kez- 
dődik. a Délduna mentén foly- 
tatódik és hazánkban Érdék- 
nek immár jelzett területein 
végződik. 
11). — Pulsatilla vulgáris et grandis 
- Pulsatilla vernalis Baumg. en. II. 
•ss — Vük; Neilr. veget, eroat. 
Ein subtile Art dér Balkan- 
lander. dérén Verbr.-Bezirk. 
sehon bei Zagreb beginnt, sich 
d'ann lángs dem siidl Laufe 
dér Donau fortsetzt und sich 
anderseits wieder bis zu den 
erwahnten siebenbürg. Stand- 
orten erstreckt. 
Fritillaria Degeniana nov. sp. 
Irta : Wagner János. (Arad.) 
Egy színes táblával. 
Magyarország flórájában jelentékeny szerepe van a puszták 
növényzetének. A puszták legérdekesebb része a homokbuczkák 
tájéka és ezek közt ismét a legtanulságosabb, különlegességekben leg- 
gazdagabb a temesi kincstári homokpuszta vagy délmagyarországi 
homoksivatag. Egy évszázad óta alig volt hazánknak botanikusa, 
ki ezen rendkívül érdekes vidéknek egyik-másik részét be nem 
járta volna. Ez a 36 km. hosszú és 11 km. széles homokpuszta 
azonban úgy talajának minőségében, szerkezetében (a szemek 
