185 
nyélszerű részbe. Lapos oldalának közepe kissé beliorpadt. egy- 
egy kiálló bordával. A letompított élek közepén hasad három- 
felé. Magja 5 mm. hosszú, szabálytalan, kihegyezett tojásalak. 
egészen lapos, körülbelül 1 mm. széles kártyás szegélylyel. Színe 
dohánybarna. Virágpora szabálytalanul kerülékes, 0’04 mm. hosszú. 
Terem a temesi homokpuszta kellő közepén. 120 — 140 m. 
magasan a tenger szine fölött, ezideig tett megfigyeléseim szerint 
egészen elszigetelt kis területen. Virít kora tavaszszal. Termését 
érleli nyár elején. 
Az a két példány, melynek levelei a rendestől eltérő állást 
mutatnak, daczára annak, hogy egyébképen se voltak tökéletes 
növények, mégis figyelemre méltók, a mennyiben arra engednek 
következtetni, hog\' a levélállás bizonyos mérvben változhatik. 
Ezen példákon a levélközök is kevésbé voltak egyenlöek, és el nem 
hallgathatom azt a megfigyelést sem. hogy a legfelső örvös, mintegy 
murváskodó levelek és az alattuk legközelebb álló levél közti 
távolság a szárnak elvirítás után beálló megnyúlása következtében 
különösen nagyobbodhatik meg és egy terméses példán ez a 
köz 13 cm.-t tett ki, ugyanezen példán az érett termés tetőirá- 
nyosan álló kocsánya ö cm. hosszú volt. 
A fiatal növényke magános levelének körülbelül 6 cm. hosszú 
nyele van és ugyanolyan hosszú lemeze. Az utóbbi legnagyobb 
szélessége a lemez közepén körülbelül 6—7 mm. és a lemez úgy 
alapja, mint csúcsa felé kihegyezett. 
Ezideig két FritiUaria- fajt ismertünk hazánkból, t. i. a Mele- 
agris L.-t és a tenella MB.-t. Az első annyira különbözik új növé- 
nyünktől, hog\' főbb jellemvonásait éppen csak érintem, ennek t. i. 
rendszerint csak 4 — 5 váltogatva álló levele van, virága sokkal 
nagyobb és négyszögú foltjai sakktáblára emlékeztetnek. Csak 
vizenyős helyeken tenyészik. 
Jobban hasonlít új fajunk a F. tenella M. B.-hez. mely 
utóbbihoz Reichenbach (Jc. X. p. 7.), az újabbak közül különösen 
Aschersox és Graebner (Synopsis 111. p. 190) a F. montana Hopp.-t 
is vonják. Joggal teszik-e, ezt a kérdést a jövő fogja eldönteni. 
Marschall a BiEBERSTEiN-nak F. tenellá-TÓ\ irt túlrövid és 
csonka leírását ezen közleményem német szövegében szó szerint 
teszem közzé. * 
Koch külön fajnak tartja a Trieszt környékéről HoppE-től 
leírt F. montana- 1 , és azt a F. tenélla-x al szembe állítva, mind- 
kettőről a következőképpen nyilatkozik a « Flóra » 1832. évf. 2. k. 
478. oldalán : 
«A F. tenella M. B. véleményem szerint egészen eltérő faj. 
A WiLLDENOw-féle gyűjteményben van két eredeti példa belőle 
Mussi.a-Pusc.hkin gróftól, tehát ugyanattól, kire Marschale a Bieber- 
stein hivatkozik. Ezen F. sokkal alacsonyabb termetű, szárának 
alsó kétharmad része leveleden, és a felső harmada sűrűn leveles. 
A levelek közül 4—5 váltogatva áll, és habár a közök nem is 
