186 
teljesen egyenlőek, úgy mégis egyiknek a másiktól való távolsága 
sem nagyobb egy fél hüvelyknél. A legfelső három levél érvben 
áll, ele ez az örv sincs messzebb az alatta fejlődő legközelebbi 
levéltől, mint a mennyire ezek egymástól állanak. A magház 
kicsiny, a bibeszál. a nem mélyen bemetszett bibével együtt négy- 
szerié hosszabb. 
«A F. montana Hoppé még egyszer akkora, szára már közepe 
alatt leveles, de ezen is rendszerint csak 7—8 levél fejlődik. 
A legalsók többnyire szembenállók, a többi váltogatva áll, körül- 
belül egyenlő távolságban egymástól, aztán következik egy körül- 
belül 3 hiivelyknyi, tehát nagy köz és akkor következik az egy- 
mással szemben álló két murváskodó levél. A magház hasonlóan 
fejlett virágban több mint még egyszer akkora és a csaknem közepéig 
3 bibére hasadt bibeszál nincs kétszer akkora, mint a magház. 
Ha mindkét növényt élő állapotban vizsgálhatnék meg, úgy a leg- 
nagyobb valószinűséggel találhatnánk még jellegeket a toktermé- 
sen. mert a maghon alakja legalább erre enged következtetni.® 
Reichenbach (de. FI. Genu. X. p. 8) ellentmond KocH-nak 
és monumentális müvében egyesíti a két fajt, illetve a tenella M. B. 
alá vonja, mint egyenlő értékű fajt Hoppé montana- ját. Az ő fel- 
fogása szerint azok a bélyegek, melyeket Koch jellemzőknek és 
fontosaknak tart, — t. i. a levelek elhelyezése pld. átellenes állás 
és a levélörv távolsága a szomszédos szárlevéltől — nagyon vál- 
tozóak és csalékonyak. Ezek variáló helyi és egyéni különbségek 
és Reichenbach idézett művében a 978. ábrán kultivált növény 
példáján mutatja be, hogy a kultúra hatása alatt a levelek nem- 
csak nagyobbodnak, közelednek egymáshoz, nemcsak több átellenes 
levélpár lép fel, de még a virágok száma is megnövekszik. Koch 
synopsisánek 1857 iki (III.) kiadásában, daczára Reichenbach fejte- 
getéseinek, mégis fentartja feljebb idézett fölfogását. 
Planchon (Fritillaires de Francé in B. S. b. d. Fr. 1873. p. 
113 — 1 14) nem mer a Fr. montana ról és tenella- ról határozott 
véleményt mondani. Mennyire változik a levelek elhelyeződése, 
erről neki is tapasztalatai vannak, ő megengedi azonban, hogy a 
levélállás más bélyegekkel kombinálva alkalmas lehet a Fr. fajok 
megkülönböztetésére. 
Ascherson és Graebnek (Synopsis d. M. FI. III. p. 190 1 a 
Fr. montana Hoppé- t a M. B.-féle tenella- hoz vonják, mint azzal 
azonosat, utóbbiról azonban ezt írják: «Egy a keskeny, csaknem 
fűnemü leveleiről és apró virágairól könnyen felismerhető faj, egyéb 
részeiben azonban rendkívül változó. Yálfajtái beható tanulmányt 
követelnek.® 
Én igen valószínűnek tartom, hogy a Fr. m ontana- t a tenella- 
tól, mint annak válfajtáját el kell különítenünk, és nagyon lehet- 
séges, hogy alapos tanulmányok odavezetnek majd, hogy a tenella- 
tipust Magyarországból törölnünk kell, és helyébe Hoppé monta- 
náját kell iktatnunk. 
