205 
szorítkozik) csoportosított 10 ) mohák között ama osztályba tartozik, 
amelyeknél az assimilatio leginkább a sporogonium collumára 
szorítkozik. 11 ) 
Ez érthető is; a Plagiobryum Zierii-nek tömötten egymás 
mellett álló szárán csakis a vége felé álló leveleket érve napfény 
— assimilálhatnak ; különben is kevés levél van, így a specificus 
assimiláló szervek, a levelek ez esetben nem teljesíthetik e fontos 
életműködést ; pótolja az erősen fejlett collum, ez vette át szerepét. 
Ismeretes tény, hogy a sporogonium nagyfokú assimilationalis tevé- 
kenysége egyenes arányban áll a levelek gyéren való kifejlődé- 
sével és az assimilatióban való részt nem vételével. 12 ) A sporogo- 
niumnak nagy assimiláló tevékenységét bizonyítják az itt kifej- 
lődött légzőnyílások (stomata). Az organicus tengelylyel párhuza- 
mosan megnyúlt s a capsula falát alkotó sejtek közt igen sok 
felülről tekintve eilipticus alakú (1. tábla 1. ábra) légzőnyilás talál- 
ható, amelyek nagyobb átmérőjükkel szintén párhuzamosan helyez- 
kednek el az organicus tengelylyel. A centrális hasíték kicsi, rés- 
szerú, a zárósejtekben igen sok amylum-szemecske látható. A záró- 
sejteket és a capsula falának sejtjeit egy beállításnál nem láthatjuk 
tisztán ; hogy a zárósejteket jól kivehessiik, mélyebb beállítást kell 
alkalmazni, vagyis Plagiobryum Zierii-nek stomái besülyesztettek. 
Ezt különösen jól láthatjuk k. m.-i képén. 
Besiilyesztett légzőnyílások ritkábban fordulnak elő, 13 ) így 
hogy csak pár példát hozzak fel, látunk a következőknél : Ortho- 
trichum Schubartianum, 1 4 ) 0. affine , 15 ) 0. anomalum , 16 ) Mnium 
cuspidatum , 17 ) Grimmia leucophaea var. latifolia 18 ) etc. 
Az irodalom szerint a Plagiobryum Zierii-nek phaneroporus, 
a szomszédos sejtekkel egy niveauban álló légzőnyílása van. 19 ) 
Légzőnyílása pedig besiilyesztett (1. tábla 2. ábra). A capsula falát 
képező sejtek erősen besüppednek s egy felül széles, lefelé kissé 
szűkülő külső légudvart (1) képeznek; a zárósejtek nagy üregűek, 
igen sok chloroplastis és amylum foglal helyet bennük. A záró- 
sejtek sejtfala nem nagyfokú megvastagodást mutat a «Central- 
spalte» felé eső részletén sem. Úgy epi-, mint hypobasalis cuti- 
10 ) Haberlandt: Beitráge etc. pp. 429—438. 
*') Habf.rlandt : Beitráge ete. p. 435. 
12 ) Fr. Magdeburg: Die Laubmooskapsel als Assimilationsorgan. Inaiig. 
Dissert. Berlin 1888. p. 10. 
18 ) Haberlandt: Beitráge etc. p. 470. 
14 ) Lorentz : Studien zűr Naturgeschichte einiger Laubmoose. Verhandl. 
d. k. k. zool.-botan. Ges. XVII. (1867). Taf. XIX. Fig. 9. 
15 ) Haberlandt : Beitráge etc. Taf. XXVI. Fig. 12. 
íB ) E. Bünger : Beitráge zűr Anatomie dér Laubmooskapsel. Sep.-Abdr. 
aus Bot. Centrulblatt 1890. Bnd. XLII. No. 20—25. Taf. Fig. 10. 
17 ) Haberlandt : Beitráge etc. Taf. XXVI. Fig. 1, 4. 
,8 j Hedwigia. Bnd. XLV. Taf. II. Fig. 4. 
19 ) Limpricht 1. c. II. Bnd. pp. 206., 226; Die natdrliclien Pflanzenfamil. 
218. Lief. p. 563. 
15 * 
