206 
cularis sarkantyúja kifejlődött, így a kissé nyílt eisodialis s a 
teljesen zárt opistliialis udvart alkotják. 
A légzőnyílások alatt hatalmas nagy, a collum szövetével* **) ) 
összeköttetésben álló belső légudvart látunk kifejlődve (1. tábla, 
2. ábra 2). Mivel a «Centralspalte» igen kis mértékben fejlődött, 
a metszési sík legtöbbször a zárósejteknek egymással organicusan 
összefüggő részletét éri, úgy, hogy hajlandók volnánk — a további 
metszéshez szükségelt türelmünket veszítve — - talán azt hinni, 
hogy egy visszafejlődött stoma áll előttünk, aminek bár ellen- 
kezőjéről a puszta felületi metszet is meggyőz. A besüly esztett 
stomák mutatják, hogy e növénynek alaposan kell védekeznie a 
kiszáradás veszélye ellen ; hisz mészsziklák repedéseiben él, ahol 
az a kevés hunms, mely a sziklarepedésben tápláló substratumul 
szolgál a növénynek, igen sok vizet veszít a nap odatűző heve, 
inelege által, nem azáltal, hogy directe éri, hanem átmelegítik a 
mészsziklák által visszavert hősugarak a környezet levegőjét, kiszá- 
rítják azt s így a száraz levegő jut a különben eléggé árnyas 
helyen vegetáló moha assimilátiós szervéhez. Ez ellen védik a 
besülyesztett stomák hathatósan. 
A Plagiobryum Zierii hazánknak tátrai vidéke kivételével, 
kevés helyről ismeretes. 20 ) A Magas-Tátrának több pontjáról ismer- 
jük 21 ) eddigelé. 
Gyűjtöttem igen szép terméses példákat a M.-Tátrában, 
Stierbergen a «Faixblösse» nevű részen mészszikla repedéseiben 
1905 július 28-án. 
E mohát részletesen főleg anatómiai szerkezete kedvéért tár- 
gyaltam, mert termőhelye közel van a Hazslinsziíy közölte 22 ) lelő- 
helyhez. 
Plagiobryum demissum (H. et H.) Lindb. cfrct. 
A Plagiobry um nemzetségnek másik igen ritka tagja a : Plagio- 
bryum demissum (H. et H.) 23 ) Lindb. 
Lazán egymásra illeszkedő levelei tojásdad lándzsásak, hosszú 
csúcsban végződók; 24 ) ilyen levéllel ellátott s e családba tartozó 
moha több nem ismeretes, mint C. Müller 25 ) mondja, a Plagio- 
bryum demissum «steht mit seinen zárt begrannten Blattéra . . . 
*) — assimilatiós rendszer. 
20 ) Balánbánya, «Öcsém tetejew : Magyar botanikai Lapok II. (1903.) óvf. 
p. 161; Hermanecz": Magy. bírod, inolitb 1885, p. 184 ; Bucsecs : Hedwigia XL1I. 
(1903) Bnd. p. 301. 
31 ) Math-.term. tud. közlemények IV. (1866.) évf. p. 441 ; Verhandl. d. k. k. 
zool.-botan. Gesellsch. 1861. p. 37; Magy. bírod, mohflórája 1885 p. 184.; Ver- 
handl. d. k. k. zool.-bot. Ges. 1865. p. 472; Juratzka Laubmoosflora 1882 p. 
298; Chalubinski Enumeratio musc. frond. Tatrensimn pp. 90—91. 
22 ) Éjszaki Magyarbon lombmohái. — Math. -térin. tud. közlemények IV. 
(1866.) p. 441. 
**) Syn. Meesea demissa Hoppé & Hornschuch, Zi&ria demissa Schimper. 
-*) Die natürl. Pflanzenfamilien 218. Lief. p. 564. Fig. 422. B ; Limpricht 
1. c. II. Bnd. p. 229. Fig. 268. a. 
2S ) Genera muscorum frondosorum Leipzig. 1901. p. 204. 
