223 
Vincze di\ Kolozsvárról 1904. jan. 24. kelt levelében tudósít arról 
hogy Menyhárth Senecio Sadlerit hozott Szolnokról, ő maga pedig 
Vicia pictát szedett egyszer szettvines helyeken a vashíd mellett, 
de későbbi arrajártában ennek kivesztét is konstatálta. Ilyen ván- 
dort magam is többet találtam a vidéken. 
A bejárt terület e's növény földrajza. 
Szolnok közvetlen környékén kívül, mely eléggé változatos 
képet nyújt a Tisza és a Zagyva egyesülésénél. — különösen az 
utóbbi partjainak vidéke, — bejártam a vasúti vashídtól E. Xy. fekvő 
Mélyéri lápot, melynek tőzeges rétje és mezeje igen szép vege- 
tácziót mutat, különösen a Tisza partján ; továbbá az egész Zagyva- 
partot Rékasig. Ettől a vidéktől s a várostól délre és keletre terül 
el a Nagyfenék, a szandai nagyrét, Alcsi-szög, Puszta-Tenyő, 
a szandai lápos, Szanda nagy szőlőivel, a melyeket szintén átkutat- 
tam. A felsorolásban eme helyeket rövidítve Ml. ; Rák. ; Nf. ; Szr. ; 
Asz. ; Pt. ; Szí. ; Szsz.-kel jelzem, a várost és közvetlen környékét 
pedig Sz.-szel. 
A vidék feltétlenül a nagy magyar Alföld flórajárásához, 
jobban mondva a Duna — Tisza közéhez tartozik. Erre vallanak a 
Centaurea pannonira , Sadleriana és Tauscheri , viszont azonban a 
Lotus tenuis , Aster pannonicus , Kochia. Camphorosma sziklakó 
növények és a tiszamenti füzesek eredeti cserjésének elemei, mint 
különösen a Glycyrrhiza egyenesen a tiszai flórajárásra utalnak. 
De másban is ilyen átmeneti és változó flórát mutat a kör- 
nyék. A vasút s a folyók, mint elsőrendű növény vándorlási ténye- 
zők erősen befolyásolják a flórát; de nemkülönben meglátszik rajta 
az ember keze nyoma is. Több évi megfigyelésem alatt nem egy- 
szer találtam határozottan a hegyek között termő növényeket 
Szolnokon. így a Ml. szedtem egyszer az Equisetum süvaticumot. 
A magyarázatot a következő évben kaptam csak meg, a mikor a 
Tiszán úszó és igen érdekes flórájú tutajokon találtam meg újra 
a növényt, mely így valószínűleg Máramarosból került le. Hasonló 
növényvándor volt a Melampyrum bihariense , a mely valószínűleg 
a vasúttal került oda. Ugyancsak a vasút mellett szedtem 
a Verbascum thapsiformét , a mely megint a Mátrából szökhetett le 
Szolnokra. Érdekes képet nyújt a régi temető is, a melynek aká- 
czos hantjain bőven nő a Physalis Alkekengi. Valószínűleg az 
ember közreműködésével került oda, de igen jól találta ott magát, 
mert egész a Tisza partjáig leterjedt már a mai napig. "Ugyan- 
csak a régi temetőben szedtem egyszer a Campanula Trachéliumot , 
nemkülönben homokos töltésein az All iám Scorodoprasumot. 
Mindezek megvilágítják azt, hogy Szolnok középponti fekvé- 
sénél fogva a mai flóra járásokba csak mint átmeneti vagyis köz- 
vetítő hely kelet — nyugat, dél és észak között — osztható be. 
Enumeráció. 
Ezzel a felsorolással csak ki akarom egészíteni azt a képet, 
melyet Kerner nyújt jelzett munkájában. Sok közönséges és az 
