231 
nem is régóta ismerjük (Nö- 
vénytani Közi. I. [1902.] évf. 
p. 67) — bővítésére szolgáljon 
a következő adat: 
A Gyalui havasok « Hideg 
Szamos völgye* árnyékos 
sziklafalain gyűjtöttem 1902 
VII, 11-én sterilis állapotban. 
Rozsnyó vidékén a «Szili- 
czei fensík»-on st. példákat 
gyűjtött 1902 VI/30-n : Varga 
Sándor. Gyó'rffy. 
Hylojomium splendens (Di 
A st. állapotban legközönsé- 
gesebben elterjedt eme mohát 
cfrct általában, így T a Magas 
Tátrából sem sok helyről is- 
merjük (Chalubinski : Enume- 
ratio p. 165). 
Cfrct gyűjtöttem a M. Tátra 
következő helyein : 
Sarpanyecz (Sárberek), a Már- 
kus-patak partján (1905 VII/ 10); 
Barlangliget felett a «Kobili 
Vrch» fenyves erdejében (1905 
VII/14); Matlárháza felett a 
Kőpatak partján (1905 VII/15). 
Ledum 
A Magas Tátra területén, 
bőrnemű, behajlott szélű, foná- 
kon az ér mentén rozsdabarna 
szőrrel fedett, s a többi felü- 
letén az apró mirigy szőröktől 
csillogó leveléről felismerhető : 
Ledum palustre L. a ritka nö- 
vények közé tartozik. Kevés 
termőhel 3 ’ét ismerjük s a közölt 
adatok között is több kétes van. 
A Magas Tátra területéről 
közölték a következő helyekről : 
Mauksch T. állítólag gyűj- 
tötte 1 ) a Koppapass (= Sattel)- 
kennbaren Mooses in Sieben- 
biirgen — von wo wir es erst 
seit kurzer Zeit kennen — um 
einen zu vermeimen: 
Ich sammelte es auf schat- 
tigen Felsen im Tál dér ((Hi- 
deg Szamos* in den G\ r aluer 
Alpen, den 1 1 /VII 1902, steril. 
In dér Gegend von Rozsnyó 
(= Rosenau) [Comit. Gömör] 
auf dér Sziliezer Hochebene 
sammelte es S. Varga 39/ VI 
1902 in sterilen Exemplaren. 
Hedw.) Bryol. eur. cfrct. 
Dieses steril allgemein ver- 
breitete Moos kennen wir cfrct 
aus dér Hőben Tátra, aber aus 
hier nur von wenigen Stellen 
(Chabinski Enumeratio p. 165). 
Ich sammelte es cfrct an fol- 
genden Orten : 
Sarpanyecz, am Ufer des 
Markseifenbades (10/VII. 1905); 
ober Barlangliget im Fichten- 
wald des Kobili Vrch (14/VII. 
1905); ober Matlárháza am 
Ufer des Steinbaches (15/ VII. 
1905). Gyó'rffy. 
lustre L. 
Im Gebiete dér Hohen Tátra 
ist das Ledum palustre L. eine 
dér seltensten Pflanzen. Wir 
kennen es von wenig Stand- 
orten und auch unter den mit- 
geteilten Daten sind mehrere 
zweifelhaft. 
Aus dér Hohen Tátra wurde 
es*von folgenden Stellen mit- 
geteilt : 
Th. Mauksch sammelte 1 ) es an- 
geblich beim Koppapass auf dér 
>) G. Wahlenbf.rg : Flóra carpatorum principalium. Göttingae. 1814. p. 114 . 
