28.3 
2. K. gracilis Pers. var. pusztarum Dóm. v. n. 
K. cristata var. viaioriflora Borb. in A magyar homokpuszták 
növényvilága p. 10 (1886), quoad plantam Grebenáczensem attinet. 
Saepius minus dense caespitosa séd caespitibus pro more 
magnis, culmis gracilibus valde elatis eum paniculis 6 dm. et 
ultra altis glabris séd sub paniculis plerumque tractu brevissimo 
puberulis, foliis radicalibus et culmeis infimis glaucis minus rigidis 
planis et usque 2 mm. latis séd angustioribus complicatis sub- 
convolutisve semper intermixtis molliter pubescentibus (iis angustio- 
ribus saepe rigidioribus et glabrescentibus), culmis supra médium 
foliatis séd foliis culmeis liaud numerosis vaginis valde elongatis 
(suprema plus 15 cm. longa) pilis densis subreflexis longioribus 
pubescentibus, laminis vaginis multiplo brevioribus eodem modo 
vestitis planis c. 2 mm. latis instructis ligulis sublongioribus 
{ V 2 — 3 /i mm.) pilosis, paniculis valde elongatis (pro more plus 10 cm.) 
laxis lobatis séd angustis oblongo-cylindricis subnitentibus, axi 
paniculae ramis ramulisque dense (saepe albo-) pubescentibus, 
spiculis longioribus circiter 5 — 5 3 /4 mm- longjs séd lineari-lanceo- 
latis bi-vel trifloris, glumis lineari-lanceolatis subinaequalibus acu- 
minatis, superiori flosculos adaequanti interdum paulo supe- 
ranti raro iis paulo breviori, inferiori ílosculis paulo breviori, 
glumellis lineari-lanceolatis interdum breviter pilosis. 
Habitat in collibus arenosis in comitatu Temes probabiliter 
locis pluribus, e. g. pr. Deliblat (lég. -J. Wagner V. 1905, comm. 
A. de Degen) et pr. G-rébenácz (lég. idem. loco classico K. majori- 
fiorae Borb.). 
In statione príma provenit qaioque forma microstachys spiculis 
conspicue minoribus (c. 4 1 / 2 mm. longis) séd quoad formám cum 
typo bene congruentibus excellens. 
A Magy. Bot. Lapok III. évf. 
(1904) 345. oldalán a grebená- 
czi növényt, melyet Borbás 
var. majoriadra néven írt le, a 
szellőjétől kapott apró darabka 
alapján a f. grandi ff órám -mai 
azonosnak mondottam. Azóta 
azonban meggyőződtem, hogy 
Borbás major ip őrá- ja (az én 
felfogásom szerint) egy keverék, 
mely felöleli részben a var. 
typica f. grandiporát, részben 
pedig az itt megkülönböztetett 
var. pasztarum- ot. Az a körül- 
mény, bog}' Borbás a var. ma- 
joripora leírásánál, mely első 
sorban a grebenáczi növényre 
In Magy. Bot. Lap. 1 II. p. 315 
(1904) habé ich die Pflanze 
von Grebenácz. die Borbás als 
var. majoripora beschrieben hat 
und von dér ich durch die 
liebenswürdige Übermittelung 
des Auctors ein kleines Probe- 
stiick zugesandt erhieft, für 
identisch mit meiner f. grandi- 
pora erkliirt. Seitdem habé ich 
midi aber tiberzeugt, dass Bor- 
bás' var. majoripora ein Mix- 
tum (in meinem Sinne) sei, 
welehes teils die var. typica 
f. grandipora, teils die hier neu 
aufgestellte var. pusztarum um- 
fasst. Dass Borbás bei dér 
20 
