304 
minimas L.-t is, melyet a fenti 
monographia Aradról szintén 
nem említ. 3 ) 
tungsmauern sammelte ieli auch 
Myosurus minimus , ivelchen die 
oben erwahnte Monogr. von Arad 
nicht erwahnt. 3 ) Györffy. 
Neckera complanata L. Huebener. 
(Muscologia germanica oder Beschreib d. deutsch. Laubm. Leipzig. 1833. p. 576.) 
var. |3 I ont/ i fólia Schimp. 
Hosszú nyelvalakú, a csúcs 
felé fokozatosan keskenyedő 
leveleiről felismerhető e varie- 
tást gyűjtöttem 1902. IX/ 18.) a 
VLEGYÁszÁ-ban a «Retyiczeli 
vízesésénél (determ. Péterfi.) 
Hazánkból — tudtommal — 
még nem ismeretes. 
Diese an ihren lángén, zun- 
genförmigen. gégén die Spitze 
sich langsam versclimálernden 
Blattéra kenntlicbe Varietát 
sammelte ich (18/TX. 1902) im 
Ylegyásza Gebirge beim « Retyi- 
czeler Wasserfall» (determ. 
Péterfi.) 
Aus Ungarn ist meines 
Wissens — var. ''j.longifolia noch 
nicht bekannt. Györffy. 
Catharinaea undulata Web. et Mohr. var. polycarpa Jaap. 
(in Beitrage zűr Moosflora dér l'mgegend von Hamburg [Verhandlungen des Natur- 
wissenscliaftlichen Vereins in Hamburg 1899. 3. Folge, VII.]) 
Eltér a typustól abban, hogy 
két vagy több sporogonium ül 
az ivaros generatión. 
A Magas Tátra környékén 
gyűjtöttem a következő he- 
lyeken : 
Keresztfalvi erdőben (1905. 
YII/9.) ; Madárháza felett a 
«Matlaren»-rét Kőpatak felé eső 
részén a turista út mellett 
(1905 VII/ 15); Zsdjár község 
határán levő «Prislop» víz- 
választó hegy fenyvesében] 1905 
VII/21); Forberg község mel- 
letti erdőben (1905 VII/27); 
a Felkai völgy előtt levő Tátra- 
széplak felett emelkedő «Kreuz- 
hübel» (= Kreuzhügel)-en (cca 
1500 m.) (1904 VIII/17.) 
Vöm Típus weicht diese 
Fönn darin ab, dass auf dér 
geschlechtlichen Generatión 2 
oder mehr ungesehlechthche 
Generationen das heisst Sporo- 
gone sitzen. 
Ich sammelte in dér Hőben 
Tátra an folgenden SteUen : 
Kreuzer Wald (9/ VII, 1905) ; 
ober Matlárháza, auf dem gé- 
gén den Steinbach gelegenen 
Teil dér Matlaren, neben dem 
Touristeniveg (15 VII, 1905); 
im Fichtenwald am «Prislop» 
bei Zsdjár (21/VII, 1905); im 
Wald neben Forberg (27 VII, 
1905): ober Westerheim auf 
dem vor dem Felkertal liegen- 
den «Kreuzhübel» (==Kreuz- 
hügel) [(cca 1500 M) (17/YII. 
1904)]. Györffy. 
') Dr. Simonkai 1. o. p. 6. 
