310 
A Hymenophyllum tunbrid- 
gense (L.) Sm. Horvátország- 
ban. 
A «Rad Jugoslavenske Aka- 
demi»-je 1905. évfolyamának 
145 — 146. oldalán Hirc Dragu- 
tin zágrábi neves botanikus egy 
rendkívül érdekes felfedezést 
közöl. 
A Hymenophyllum turibrid- 
gensét, melynek fiumei előfor- 
dulására vonatkozó Noe-íóI 
eredő kétes adatját Heufler, 
Smith, Neilreich és Asgherson 
is törlendőnek tart. újabban 
felfedezték Horvátország terü- 
letén. 
Hirc v szerint az 1897-ben 
elhalt Snap Mirko. a zagrebi 
muzeum állattani osztályának 
gyűjtője, e ritkaságot felfedezte 
Samobor mellett a Ludvici 
völgyben Gradiste falu közelé- 
ben. Az ott gyűjtött példákat 
a zagrebi növénytani intézetnek 
adta át, a hol Hmc-nek sikerült 
azt meghatároznia. 
E növénygeographiai szem- 
pontból igen érdekes felfede- 
zésről ugyan már a «Glasnik 
hrv. narov. drustva» 1903. évf. 
455. oldalán tett jelentést, a 
pontos termő helyét azonban 
csak a fent idézett helyen tette 
közzé. 
Durchforschung beschaftigen. 
und uns mit einer auf pflan- 
zengeogr. Grundinge geschriebe- 
nen Besehreibung überraschen 
wíirde. 
Simonkai 
Hymenophyllum tunbrid- 
gense (L.) Sm. in Croatien. 
Herr Dragutin Hirc, einer 
dér namhaftesten Botaniker 
Croatiens berichtet im Jahr- 
gange 1905 des «Had Jugosl. 
Akad.» p. 145 — 146 über eine 
áusserst interessante Ent- 
deckung. 
Hymenophyllumtunbridgense , 
über dessen angebliches Yor- 
kommen nur die von Noé her- 
stammende tíumaner, Angabe 
bekannt war, die so viel Zweifel- 
erregte, dass sie Heufler, Smith, 
Neilreich, u. Ascherson zu strei- 
chen empfahlen, ist in Croatien 
wiedergefunden worden. 
Dér im J. 1897 verstorbene 
Volontar dér zoolog. Abteilung 
des Zagreb-er Museums, Mirko 
Snap hat es bei Samobor, im 
Tale Ludvici náchst dem Dorfe 
Gradiste gefunden und hat die 
dórt gesammelten Exemplare 
dem hőtan. Institute dér dorti- 
gen Universitiit übergeben, wo 
sie Herr D. Hirc determiniert 
hat. 
Diese in pílanzengeographie 
Bezielutng höchst interessante 
Entdeckung wurde zwar schon 
im «Glasnik hrv. narav. drustva» 
1903 p. 455 mitgeteilt; dér 
genannte Stan dórt wurde jedoch 
erst an dér oben citierten Stelle 
veröffentlicht. D. 
