zik (1. YIII — IX. tábla, 21. ábra), 
úgy hogy a levélerét ebbeit a 
stádiumban 3 sejt alkotja, olyan 
eloszlásban, hogy a fonák felé 
2 sejt jut. A fonákon levő sejtek 
tovább oszlanak gyorsabb egy- 
másutánban (MII IX.tábla,24. 
•ábra), úgy hogy a levélszínén 
levő eredetileg 1 sejt míg kettőre 
oszlik a fonákon sok sejt keletke- 
zik (VIII— IX. tábla. 22. ábra). 
A levélszínén a sejtek tovább- 
osztódása megszűnik, mindvé- 
gig 2 c. jelző sejt» marad, de a 
levél visszáján csak osztódnak 
tovább a sejtek. A még egé- 
szen ki nem fejlődött levélből 
készített k. m.-en — mely a 
Grimmia sinaica levélszerkeze- 
tével teljesen egyenlő 51 ) a foná- 
kon is nagysejtü, chloroplastist 
tartalmazó «Rückenzelle»-ket 
látunk (VI— VII. tábla, 13. 
ábra), amelyek felett egypár u. n. 
«Innenzelle» foglal helyet. Ezek- 
nek az «Innenzelle»-knek a ki- 
fejlődése nem minden esetben 
történik meg, sokszor el is ma- 
rad. 52 ) A teljesen kifejlődött le- 
vélnyaláb erősebben domborodik 
ki a fonák felé (VI — VIII. tábla, 
1 5. ábra), sejtjeinek falazata is 
erősebben megvastagodott. A 
lamina egyrétegű, csak igen 
ritkán oszlik harántfallal egyik 
másik lemezsejt (VI— VII. tábla 
13. ábra). A levél-széle a levél 
közepén alul behajlik, bekunko- 
rodik, (VI — MI. tábla, 15. ábra), 
azon felül sík sitt már több sejt 
is alkotja, s bár legtöbbször, de 
n e m mindig «zweischich- 
tig», mint Li.mpricht ® 3 ) és utána 
- a többi auctor mondja. Egész so- 
(Taf. MII— IX, Fig. 24)selmel- 
ler, so dass auf dér Enterseite 
bereits viele Zellen entwickelt 
sind (Tafel VIII— IX, Fig. 
22), wahrend sieh die obere 
Zelle in zwei geteilt hat ; dies 
sind die 2 «Deuter», die sicli 
nieht mehr teilen, auf dér Un- 
terseite hingegen dauert die 
Teilung fórt, jene dér «Rücken- 
zellenw noch weiter ; ober diesen 
«Riickenzellen» befinden sich 
einige «Innenzellen» , dérén Bil- 
dung aber auchoftunterbleitt. 63 ) 
Das vollkommen entwickelte 
Leitbiindel ist gégén die Unter- 
seite stark gewölbt (Taf. VI — 
VI I, F ig. 15), auch sind seine Zell - 
wiinde mehr verdickt. Dér Rand 
der’einschichtigen, nur sehr sel- 
ten stellenweise zweischichtigen 
Lamina (Taf. VI — VII, Fig. 13) 
ist unter dér Alitte eingebogen 
(Taf. VI— VII, Fig. 15), ober dér 
Vitte flach ; hier besteht er auch 
schon aus mehreren Zellen, ist 
alsó meistens, doch nicht immer 
wie Limpricht 6S ) und nach ihm 
andere Au torén sagen, «zwei- 
schichtig». Zwei, vier. auch fiinf 
Zellen bilden den Rand (Taf. 
MII IX. Fig. 27),niemalsmehr 
als5. Von den Entwicklungssta- 
dien dér Randzellen können wir 
folgende Reiheniolge aufstellen. 
Sehr oft sehen wir, dass (ler 
Blattrand nur aus emer einzigen 
Zelle gebildet ist (Taf. MII - IX, 
Fig. 27); diese Randzelle wird 
durch eine Querwand, welche 
auf die mit den Zellen dér 
Blattspreite benachbarte Zell- 
wand senkrecht steht, in zwei 
Zellen geteilt, welche wieder 
M ) Chalubinski : Grimmieae Tatrenses Tab. IV IV. Fig. 5, 6, 7. 
53 ) Limpricht I. Bi:d. p. 761. 
