falú sejtjei üresek. A vízszövet 
alatt laza, hatalmas intercellu- 
larisokkal átszőtt assimiláló szö- 
vetet találunk. A chloroplasti- 
sokkal zsúfolt tojásdad sejtek 
radiális sejtsorokká rendezked- 
nek s íg} r kötik össze az am- 
pkitheciumot az endothecium- 
mal, mel}' utóbbi, mint ábránk 
feltünteti, élesen elválik elkü- 
lönül, mint valami korong. Az 
endothecium külső rétegét nagy 
sejtek alkotják, amely alatt levő 
második rétegen belül látjuk 
csak a spóráttermő-réteget, s 
belül szintén a víz conserválá- 
sára szolgáló columella-szövetét. 
Hogy mily nagyfokú a tok assi- 
miláló képessége, bizonyít ja a sok 
stoma, melyet a kurta eollumon 
találunk. A stomák zárósejtjei 
(VIII — IX. tábla Öl. ábra)-nek 
lumene nagy, sejtfaluk nem na- 
gyon megvastagodott így mozgé- 
konyságuknál fogva pontosab- 
ban működhetnek, s ami egyúttal 
bizonyítja a hivatásnak gya- 
kori teljesítését. A stomák alatt 
belső légudvar nincs, hanem az 
assimiláló s átszellőztető rend- 
szer ürege foglal helyet alatta. 
18. Orthotrichum, Hedw. 
25. Orthotrichum anomalum Hedw. 65 ) — cfrct. 
syu. Dorcadion anomalum Lindb. 
Elterjedt, mindenütt talál- Auf Weiden-, Pappel-, Aka- 
ható moha, méh' fűz-, nyár-, zien-, Eschen- und Ülmenstám- 
ákácz-, kőris- és szilfák dere- mén géméin, 
kán egyaránt vegetál. 
26. Orthotrichum leiocarpum Bryol. Fú r. 56 ) — cfrct. 
Jellemzi a perichaetiumban Charakteristisch ist ihre im 
bennülő világos-barna sima, Perichaetium sitzende, licht- 
;; j Limpricht II. Bűd. pp. 38 — 40; Gr. Roth I. Buci. pp. 473—74; Ha/.s- 
linszky p. 152; Nat. Pftanzenfam. I. T. 3. Abt. p. 467; Ji ratzka pp. 212 - 13. 
56 ) Limpricht II. Biid pp. 95—97; Gr. Roth 1.' Bnd pp. 503 — 04: Hazs- 
linszky p. 158; Nat. Pílanzenfam. I. T. 3. Abt. p. 471; Jiratzka p. 199. 
mige Zellen radiale Keiben 
bilden, welche das scharf ab- 
gesonderte Amphithecium mit 
dem Endothecium verbinden. 
Letzteres umgibt eine Schichte 
grosser Zellen, erst unter diesel* 
seben wir die sporenbildende 
Schichte und in dér Mitte das 
Wasser conservierende Gewebe 
dér Columella. Am Hals fiúdén 
wir viele Spaltöffnungen ; die 
Wánde d. weitlumigen Schliess- 
zellen sind nicht sehr verdickt 
(Tat. VIII— IX, Fig. Öl); beide 
Cuticularleisten sindentwickelt; 
eine innere Athemhöhle ist nicht 
vorhanden. 
Weil die Schliesszellen so 
dünnwandig und weitlumig* 
und infoige dessen beweg- 
licher sind. können sie ihrer 
Aufgabe besser entsprechen, 
was gleichzeitig beweist, das& 
sie sehr ott in Anspruch ge- 
nommen werden. 
