353 
fejlődött ; alakjuk nagyon ha- 
sonló a 1 Yebera elongata 79 ) záró- 
sejtjeinek alakjához: a mutat- 
kozó különbséget főleg a sejt- 
íireg más kifejlődése, alakulása 
okozza. 
A stomák alatt kis belső lég- 
udvar van, melyet chloroplasti- 
sokban dús. az assimilatiós szö- 
vethez tartozó parenchymaticus 
sejtek vesznek közre. 
36. Bryum Mildeanum Jun. 80 ) — 
syn. Bryum rubrum Milde. 
Bryum erythrocarpuni 
Tömött, selymesfényü. gyepe 
zöldes- aranyos színű, alól barna 
a sok rhizöidától. A k. m.-ben 
lekerekítetten ötszögletes szá- 
rán helyet foglaló behajtott s 
épszélü levelek a csúcs felé 
lassan keskenyedneks a csúcs- 
ból a leírásokban 81 ) adott mér- 
ték s ábrák 82 ) szerint erőseb- 
ben nyúlnak, futnak ki a gyen- 
gén fogazott levélerek. A levél 
keresztmetszete igen jellemző 
alakulásit. A levél csúcsához 
közel eső részlet k. m.-ét a 
VIII— IX. tábla 19. ábrája mu- 
tatja. Az egyrétegű levéllemez 
közepén kifejlődött vezetőnya- 
láb a fonák felé kidomborodó ; a 
levél színe felől 2 kis vezető- 
parenchymasejt, u. n. «jelző- 
sejt» = Deuter borítja, foná- 
kén pedig 4 u. n. «dorsalis 
sejt»-et látunk kifejlődve ; kö- 
zepén egypár erősen vastago- 
dott falú, sötét barnássárga, 
polyedricus báncssejt foglal he- 
lyet. A levél közepéből készített 
elongata 19 ) ahnlicb, beide Cuti- 
cularleisten sind entwickelt. Die 
kleine innere Atbemböble ist 
von cbloroplastenreicben Paren- 
cbymzellen umgeben. 
ster. 
var. australe C. Müll. 
Die dicbten, seidigglánzen- 
den. grünlicb-goldgelben Kasén 
sind an dér Basis von den 
vielen Kbizoiden braun. Die 
auf dem im Querscbnitte rund- 
licben, fiinfeckigen Stengel si- 
tzenden eiugebogenen und ganz- 
randigen Blátter verschmálern 
sich allmahlich gégén die Spitze, 
aus welcher dér scbwacb ge- 
zábnte Blattnerv ausláuft. 
Charakteristisch ist dér Bau 
dér Blatter. An dem aus dér 
Bpitze des Blattes bereiteten 
Querscbnitte (Taf. VIII — IX,Fig. 
19) wölbt sich dér in dér Vitte 
dér einscbicbtigen Blattspreite 
verlaufende Xerv gégén die Un- 
terseite hervor, hier finden wir 
1 s. g. «Dorsalzellen», wabrend 
gégén die Blattoberseite 2 kleine 
«Deuter» und in dér Vitte 
einige stark dickwandige dun- 
kelbrauubcbgelbe, pQlyedrische 
Bastzellen hegen. An dem Quer- 
schnitte aus dér Vitte des Blat- 
tes (Taf. MII IX, Fig. 20) sind 
so ) Limpbicht II. Bnd. pp. 395—97; G. Roth II. Bnd. pp. 144— 45; 
Hazslinszky p. 180 ; IN Tat. Pflanzenfam. I. T. 3. Abt. p. 592 ; Juratzka pp. 
275 — 76. 
8I ) Limpricht, Both etc. 1. c. 
8a ) G. Roth II. Bnd. Taf. XVI. Fig. 10. 
