k. m.-en (1. VIII— IX. tábla, 20. 
ábra) egészen ilyen viszonyo- 
kat látunk, csak több a «Rücken- 
zelle»-k és a megerősítésre szol- 
gáló háncssejtek száma. A levél 
basisa felé eső részletnél már el- 
térő viszonyt látunk (Vili IX- 
tábla, 28. ábra), amennyiben a 
levél színe felől több ((jelző- 
sejt)) borítja a levél erét s a 
fonák felé erősen kidomborodó 
vezető nyalábot burkoló «Rii- 
ekenzelle»-k felett levő, nem 
nagyfokú megvas tagod ást mu- 
tató, halványsárga színű háncs- 
sejtek között egypár igen vé- 
konyfalú vizet vezető «Beglei- 
ter» comites-sejtet látunk 
kifejlődve. 
Hazánknak alig egy pár he- 
lyéről ismeretes 8S ) eme mohát 
sterilis állapotban Makó terü- 
letén az Újvárosban egy régi 
nádfedelű ház tetejéről gyűj* 
töttem kis mennyiségben. 
mehrere Rüekenzellen und Bast- 
zellen entwickelt. Andere Ver- 
háltnisse seben wir an dem 
Querschnitte dér Blattbasis (Taf. 
VIII IX, Fig. 28); hier ist die 
Zabl dér «Deuter» grösser und 
zwischen den nicht sehr dick- 
wandigen, lichtgelben Bastzel- 
len fiúdén wir ein ige sehr diinn- 
wandige wasserleitende «Be- 
gleiter» = comites. 
Dieses von wenig Stellen Un- 
garns bekannte 93 ) Moos sam- 
melte ich auf einem altén Rohr- 
dach dér Neustadt. 
Dieses Moos bildet hier kleine 
sterilé, von ausgebreiteten, 
gleichfalls sterilen Rasen von 
Bryum argenteum und lortula 
ruralis umgebene Polster. 
2.3. Mnrum (Dili. ej-. />,) L. 
■17. Mnium cuspidatum (L. ex. p. } Schreb.) Leyss. 84 ) — ster. 
syn. Maiam serpyllifolium P) cuspidatum L. 
Bryum cuspidatum Schreb. 
Astrophyllum silvaticum Lindb. 
Széles, tojásdad levele szé- 
lén szegélyezett s durva, egye- 
sével kifejlődött fogaktól foga- 
zott, csúcsán egyszerre kihe- 
gyesedik a levéllemezből ki- 
futó, hátán síma levélérbe, a 
kurta de fogazott végszőrt al- 
kotva. 
Termőhely : Lúdvár, elpud- 
vásodott fatönkön. 
Dér Rand dér breit-ovalen 
Blátter ist gesáumt und grob 
gezahnt, am Ende láuft dér 
am Rücken glatte Blattnerv 
plötzlich spitz aus, ein kurzes 
geziihntes Endhaar bildend. 
Standort : Lúdvár, auf mor- 
schen Baumstammen. 
83 ) Hedwigia Búd. XLIII. H. 2. p. 135; Magyar botanikai Lapok III. 
11901) évf. p. 117; Hazslinszky p. 180; Limpsicht II. Bnd. p. 397. 
84 ) Limpricht II. pp. 4-73—75; G. Rom II. pp. 189—90; Hazslinszky 
p. 185; Nat. Pfianzenfam. I. T. 3. Abt. p. 611; Juratzka pp. 306 — 7. 
