Irodalmi adatok — Citierte Abhandlungen 
Barth József: A Hirgita-hegység szomszédságának Flórája. Magyar botanikai 
Lapok IV. (190ö.) évf. pp. 8-18. 
Baumler J. A. : Die Moosfloia von Pressburg in Ungarn. Oestorr. hőtan. 
Zeitseh. XXXIV (1884) Jalirg. 
Bernátsky Jenő dr. : A barasztok és mohok az alföldön meg az alföldszéli 
hegyeken. Természetrajzi Füzetek, XXV. (1902) évf. 
Borbás Vinczf. dr. : Békésmegye flórája. Ért. a term. tud. köréből. XI. kötet 
XVJ1I. sz. 1881. ez. munkából ismerem Korén István «Szarvas viránya» 
munkának moha adatait. 
Breidler J. u. J. B. Förster : Die Laubmoosflora von Oesterreich-LTngarn. 
Handschrift. Nachlass J. Jfratzka’s Wien 1882. 
Bünger Emil: Beitrágo zűr Anatomie dér Laubmooskapsel. Sep. Abdr. a. Bot. 
Centralblatt 1890, Bnd, XLII. Xr. 20 — 25. 
Ciialubinski dr. T. : Grimmieae Tatreuses. Tab. I— XVIII. Varsaviae 1882. 
— Enumeratio muscoruin frondosorum Tatrensium. Warszawa 1886. 
Die natürlichen Pfianzenfamilien : I. Teil. 3. Abt„ moha-füzetei a 224. 
Lief.-ig. 
Förstf.r J. B.: Beitráge zűr Moosflora von Niederösterreich und Westungarn. 
Vei'handl. d. k. k. zool. bot. Ges. in Wien XXX. (18S0) Bnd. 
Fuss Miciiael: System atische Aufzahlung dér in Siebenbürgen angegebenen 
Cryptogamen. Abdr. a. d. Archív des Vereins für siebenbíirgische Landes- 
kunde, Bnd. XIV dér neuen Folge, Heft II. pp. 77 — 122. 
Goebel Dr. K. : Organographie dér Pflanzen insbesondere dér Archegoniaten 
und Samenpflanzeu. Jena 1900 I— II. Teil. 
Habf.rlandt Dr. G. : Beitráge zűr Anatomie und Physiologie dér Laubmoose. 
Sep. Abdr. a Pringsheim's Jahrbtlchern für wissenschaftliche Botanik. 
Bnd. XVII. H. 3. 
Hazslinszky Frigyes : Éjszaki Magyarhon lombmohai. Matli. és term. tud. Köz- 
lemények IV. (1866.) évf. 
— A magyar birodalom mohflorája. Budapest, 1885. 
Hollós László Dr. : <> Kecskemét múltja és jelenei műben a Növényzetről. 1896. 
Holuby J. L. : Prvotiny kvetny mochov listnatyeh okolia zemansko podhrad- 
ského v zupe treneianskej. Letopis Matice Slovenskej. R. Vili. Sv. II. 
pp. 16 - 34. 
Jack J. B. : Die europáischen Kadula-Arten Mit 2 Taf. S. Abdr, a. d. Flóra 
1881. Xr. 23 und 25. 
Kornhurer Dr. G. A. : Die Moose dér Presburger Flóra. Verhandl. d. Vereins 
f. Naturkunde zu Presburg. IX. Jahrg. 1866. 
Kummf.r Paul: Dér Ftihrer in die Lebermooso und die Gefásskryptogamen. 
Berlin, 1901. 
Lijipricht K. Gustav: Die Laubmoose Deutschlands, Oesterreichs und dér 
Schweiz. II. Anti. I— III. Bnd. 
Lorentz Dr. P. G. : Grundlinien zu t iner vergleichenden Anatomie dér Laub- 
moose. Abdr. a. d. Jahrb. für wissenseh. Botanik. VI. (1867) Bnd. 
.1 fagyar botanikai Lapok és Magyar Növénytani Lapok évfolyamai. 
Müller Dr. C. Hal. : Genera muscorum frondosorum classes Schistocarporum, 
Cleistocarporum, Stegocarporum complectentia, exeeptis Orthotriehaceis 
et Pleurocarpis. Leipzig 1901. 
Növénytani Közlemények évfolyamai. 
Oltmans Friedrich : Űeber die Wasserbewegung in dér Moospflanze und ihren 
Einfluss auf die Wassei vertheilung im Bódén. Sep. Abdr. a. F. Cohu. 
Beitráge zűr Biologio dér Pflanzen Bnd, IV. 
Pancic Dr. J. : Zűr Moosflora des nordöstlichen Banates. Verhandl. d. k. k. zool. 
bot. Ges. in Wien 1861 (XI.) Bnd. 
P éterei Márton : Adatok a hazai zárttermésű (cleistocarp) mohok ismeretéhez. 
Kluy. a Pótfüzetek (LXI) növényt, közlem.-ből. 
