86 
sebb a flóraterület, annál ki- 
sebb rendszertani egységek 
összehasonlítása fogja nekünk 
csak megadni a helyes összeha- 
sonlítási, ill. elkülönítési alapot. 
Ami természetes, mert a nö- 
vény reagál mindennemű be- 
folyásra, hol alakváltoztatással, 
hol pedig szőrözetének meg- 
változtatásával, hol meg más 
aprólékos, de észrevehető bé- 
lyegekkel, melyek a kutatót 
reávezetik arra, hogy a termő- 
hely physikai vagy chemiai 
különbözőségét, fekvését stb.-it 
vizsgálja meg, mert ok nélkül 
ezek a változások nem követ- 
keznek be. Sok esetben sikerül 
is az összefüggést (persze nem 
a végső okot!) megtalálni ég- 
hajlati vagy más befolyásokban. 
S ezek azok az esetek, amidőn 
növén3 7 földrajzi tagolásra maga 
a növény adja meg a helyes 
alapot. Más esetben ez nem 
sikerül s ekkor fordulunk az- 
után távolabb fekvő hypothe- 
zisekhez, amelyek azonban a 
növényföldrajzzal abban az ér- 
telemben, hogy ez a növények 
mai eloszlását kutatja, már 
csak lazább kapcsolatban álla- 
nak. Bármily terület összeha 
sonlító jellemzése- vagy tagla- 
lásánál azonban az össze- 
hasonlítandó alapegységeknek 
egységeseknek kell lenniök, te- 
hát vág}- az úgynevezett «jó'> 
fajt kell «jó» fajjal, vagy al- 
fajt alfajjal, stb. szembe állí- 
tani s nem szabad az egyik 
területet az egyik vagy a má- 
sik alfajjal (vagy kis fajjal), 
a másikat pedig egy növény- 
csoportot felölelő gyűjtőnévvel 
jellemezni, mert az ilyen el- 
járás csakis zavart okozhat. 
eines einheitlichen Florengebie- 
tes uns erst die Beachtung dér 
kleineren system. Einheiten die 
richtige Basis zum Vergleich, 
resp. zűr Sonderung schafft. Es 
ist dies eigentlich selbstver- 
stándlich, denn die Pflanze rea- 
giert auf die verschiedenen Ein- 
flüsse teils durch Ánderung 
ihrer Form, ihres Indumentes 
oder anderer, zwar gering- 
fügiger, aber immerhin be- 
merkbarer Merkmale, die den 
Forscher dazu anregen, die 
physikalischen, chemischen 
Verháltnisse, die Lage und 
noch andere Eigenschaften dér 
Standorte zu untersuchen, weil 
eine Formánderung in dér 
Pflanze ohne Ursacbe doch 
nicht eintritt. 
In vielen Falién gelingt es 
aucli, den Zusammenhaug ( wenn 
aucli nicht den eigentlichen 
Grund !) zu erkennen mit kli- 
matischen oder anderen Ein- 
fliissen. Das sind jene Falié, 
in welchen die Pflanze selbst 
die richtigen Grundlagen zűr 
pfianzengeographischen Schei- 
dung liefert. In anderen Fal- 
ién gelingt dies nicht, und da 
müssen wir dann zu entfern- 
ter liegenden Hvpothesen grei- 
fen, die aber mit dér Pflanzen- 
geographie, soferne wir sie 
eben in dem Sin ne auffassen, 
dass sie uns iiber die heutige 
Yerteilung dér Gewachse be- 
lehren soll, schon in einem 
mehr lockeren Zusammenhange 
stehen. 
