S)0 
A 198. oldalon az Alföldet 
így jellemzi: «Az Alföld olyan 
egységes flórakörnyék, amelyet 
csekély kivétellel nyugat-euró- 
pai szteplakó növényfajok jel- 
lemeznek)). 
Ez a mondat a legkirívóbb 
ellentétben áll azokkal a tények- 
kel, amelyeket jobban beava- 
tottak kutatásai hoztak nap- 
világra s amelyek azt bizonyít- 
ják, hogy a magyar Alföldet 
más középeurópai «flórakör- 
nvékek»-kel szemben túlnyomó 
számban éppen olyan növény- 
fajok jellemzik, amelyek keleti 
eredetűek. 
Ismerjük azokat a nehéz- 
ségeket, melyekkel meg ke 1 
birkóznia annak, aki használ- 
ható növényföld rajzi jellemzé- 
sekkel akar megbízható tá- 
maszt adni a tovább kutatók- 
nak, tudjuk azt is, hogy hibát- 
lant teremteni, vajmi kevés ha- 
landónak adatott s ez is csak 
hosszadalmas megfigyelés és 
tanulmány útján. Ez a kissé 
behatóbb kritika nem is abból 
a szándékból Íródott, hogy a 
szerző művében hibákat ke- 
resve, azokat ostorozza. Hibát 
találunk valamennyi növény- 
geografiai dolgozatban, s nem 
is az egyes tévedések azok. 
amelyek ellen állást akarunk 
foglalni. Mindinkább erősbödik 
azonban bennünk az a meg- 
győződés. hogy avval a mun- 
kálkodási iránynyal, melyet a 
szerző vezetett be hazánkban, 
nemcsak hogy nem fogjuk meg- 
közelíteni azt a czélt, hogy ha- 
zánk flórájáról, növénygeogra- 
fiai tagolásáról helyes fogal- 
Auf S. 198 kennzeichnet 
dér Verf. das ungarische Tief- 
land als «eine Florengegend. 
welche mit wenigen Ausnah- 
men westeuropáische steppen- 
bewohnende Pflanzen charak- 
terisieren». 
Dieser Satz steht im grell- 
sten Widerspruche mit den 
Tatsachen, welche Forschun- 
gen besser Eingewei liter zu 
Tagé gefördert habén und aus 
welchen hervorgeht, dass die 
tibervviegende Mehrzahl dér 
die ungarische Tiefebene ge- 
geniiber andere mitteleuropái- 
sche Gebiete charakterisieren- 
den Pflanzenarten östlichen Ur- 
sprunges ist. 
Wir sind uns dér Schwie- 
rigkeiten bewusst, welche das 
Ausarbeiten bra uchbarer pfian- 
zengeograpliischer Schilderun- 
gen. die eme verlassliche 
Grundinge zum Weiterarbeiten 
liefern sollen, zu überwinden 
hat, wir wissen, dass Fehler- 
loses zu liefern nur Wenigen 
und auch diesen nur auf Grund 
langwieriger Heobachtungen 
und Studien gegeben ist. Diese 
etwas eingehende Kritik ent- 
spricht auch nicht dem Be- 
streben, einzelne Fehler, die 
sich fást in jeder pflanzen- 
geographischen Arbeit fűiden 
lassen, herauszusuchen und 
sie zu tadeln. vielmehr dem 
Bedürfnis, gegenüber einer sol- 
clien Arbeitsmethode auf das 
Entschiedenste Stellung zu 
nehmen. Wir gewinnen eben 
immer mehr die Ueberzeugung, 
dass wir uns bei Anwendung 
dér Arbeitsweise, die dér Verf. 
in unserem Lande eingeführt 
hat, dem Ziele. einen richtigen 
