128 
A. nádasok széle rendesen 
vizenyős rétbe megy át, mely- 
nek uralkodó növénye a Pasti- 
naca sativa, néha a Peuceda- 
nuvn alsaticum ; majd a Lych- 
nis flos cuculi kezd uralkodóvá 
válni; leggyakoribb gramineá- 
juk az A gr őst is a! ha vagy az 
Alopecurus pratensis. Némelyik- 
nek a széle többé-kevésbbé el- 
szikesedik és a szikesedés foka 
szerint más és más növények 
jelennek meg; a Közép-Bács- 
kában a leggyakoriabbak a 
Chenopodium-ok. és Atriplex-e k, 
míg északon az Aster panno- 
nicus. 
A nádrétségek szélén kivé- 
telesen a Hippuris vulgaris- 
szai is találkozunk ; máshol 
Cicuta virosa és a Sium lati- 
folium ver gyökeret. 
A zsombék-formáczió. 
Ez egy tiinedezőben lévő 
formáczió, melyet az Alföld 
többi részén is ritkábban talá- 
lunk már; az ármentesítés, a 
csatornázások, lecsapolások és 
a föld mívelésének terjedése 
mindinkább kisebb térre szo- 
rítja. Ezt a formácziót, vala- 
mint keletkezését nagyon szé- 
pen tanulmányozhatjuk a mo- 
nostorszegi állomással szem- 
ben. Itt a Carex stricta félig- 
meddig megoldotta feladatát, 
amennyiben a nádat kiszorí- 
totta. Az említett helyen egy 
hosszanti mélyedés van, mely- 
ben az esővíz a valamivel 
magasabb helyekről összegyü- 
lemlik. Kezdetben ez a mélye- 
dés náddal volt benőve, idővel 
azonban itt-ott Carex stricta- 
csoportok bukkantak fel, melyek 
a nádat az állomás felől ki- 
Der Rand dér Röhrichte geht 
regelmassig in feuchte Wiesen 
iiber, auf welchen Pastinaca 
sativa , zuweilen Peucedanum 
alsaticum vorherrschen ; Lych- 
nis flos cuculi ist ebenfalls stark 
verbreitet; die háufigsten Gra- 
ser sind A g rost is óiba oder 
Alopecurus pratensis. üft wit- 
tert am Rande Salz aus und 
je nach dér Menge dessel- 
ben erscheinen auch imrner 
andere Rflanzen ; in dér mitBe- 
ren Bácska sind Chenopodium- 
I und Atriplex- Arten am haufig- 
sten, im Norden hingegen Aster 
pannonicus. 
Am Rande dér Rohrwiesen 
finden wir hie und da Hip- 
puris vulgáris ; an anderen 
Stellen habén Cicuta virosa und 
Sium latifolium Wurzel gefasst. 
Die Zsombék- Formatiou. 
Es ist dies eine im Ver- 
schwinden begrit'fene Fonna- 
tion, die auch in den übrigen 
Teilen des Tieflandes immer 
seltener wird; die Wasserbau- 
ten, Kanalisierungen, Draina- 
gen und die immer ausgedelm- 
tere Bearbeitung des Bodens 
zu Kulturzwecken, schránken 
sie immer mehr ein. Sehr gut 
sieht mán diese Formation und 
ihre Entstehung bei dér Mo- 
nostorszeger Station. Hier hat 
Carex stricta ihre Aufgabe 
nahezu gelöst, indem sie das 
Rohr verdrángte. Es findet sich 
da eine lángliche Vertiefung, 
in dér sich das Rogcnwasser 
aus den etwas höheren Stellen 
ansammelt. Anfangs war diese 
Mulde mit Rohr bewachsen; 
spáter traten hie und da Bul- 
ién von Carex stricta auf, die 
