130 
A palicsizsombékosban(1912. 
jún. 2.-án) Caltha cornnta nagy 
mennyiségben, Eanunculus re- 
pens , E. polyanthemus f. an- 
gustiseetus és Orchis paluster 
nő. A zsombék körül csoporto- 
sult az uralkodó graminea, a 
Festuca arundinacea , továbbá 
a Carex distans , C. flava, C. 
hirta. Blysmus compressus ; még 
kijebb nő az Equisetum pa- 
lustre. 
Itt kell megemlékeznem azon 
jelentéktelen úszó szigetecs- 
kékről, meh'ek néha a Ferencz- 
csatornában mutatkoznak. Xa- 
gyobbára nád- és sásgyökerek 
szövedékéből állanak, melyek 
közé liúmusz rakódott le. Ezek 
a szigetecskék a csatorna 
széléről váltak le; rajtuk Ne- 
phrodium Th eJypteris - 1 ésCarda- 
mine pratensis- 1 találunk. Néha 
vizi madarak is rájuk kapasz- 
kodnak és továbbúszásra (köz- 
lekedő eszköznek) használják, 
miközben trágyájukkal hozzá- 
járulnak a humusz képződé- 
séhez. 
A Mosztonga vízere. 
A Bácska kiapadhatatlan víz- 
erei közül a Mosztonga az, 
amely terjedelménél és vízbő- 
ségénél fogva különös figyel- 
met érdemel. Habár a Mosz- 
tonga csak vízér, de — tekintve 
a Duna-Tiszaközének vízsze- 
génységét — oly használható- 
nak bizonyult, mint a nagyobb 
foh T ók melléke, azért partjait a 
szállások egész raja lepte el, 
amelyek a Mosztonga környé- 
két ültetett fáival és gyümöl- 
Auf dér Palicser Zsombék- 
flache wachsen (2. Juni 1912) 
Caltha cornuta in grosser 
Menge. Ranunadus repens, 
E. polyanthemus f. angusti- 
sectus und Orchis paluster. 
Um das Zsombékfeld grup- 
piert sich das vorherrschende 
Gras : Festuca arundinacea , 
Carex distans , C. flava , C. 
hirta. Blysmus compressus ; 
noeh weiter hinaus wáchst 
Eq uisetum palustre. 
Hier wáren nocli jene klei- 
nen, unscheinbaren schwim- 
menden Inselchen zu erwah- 
nen, die sich manehesmal im 
Franzens - Kánál zeigen. Sie 
bestehen zűr Hauptsache aus 
einem Geflecht von Rohr- und 
Seggenwurzeln, zwischen wel- 
che sich Humus abgelagert 
hat. Mán findet auf diesen 
Nephrodium Thelypteris und 
Cardamine pratensis. Mancb- 
mal werden sie auch von 
Wasservögeln als Transport- 
mittel beníitzt; ihr Mist tragt 
dann zűr Humusbildung bei. 
Es sind dies vöm Ufer des 
Kanals losgelöste Stücke. 
Dér Wasserlauf dér Mostonga. 
Unter den schier uner- 
schöpflichen Wasserláufen dér 
Bácska verdient jener dér 
Mostonga wegen seiner Liinge 
und seines Wasserreichtumes 
besondere Beachtung. Obzwar 
die Mostonga nur einen sog. 
«Ér» (Wasserader) darstellt, 
hat sie infoige ihrer Lage in 
dem sonst wasserarmen In- 
teramnalgebiet zwischen dér 
Donau und dér Theiss eine 
I ebenso grosse Bedeutung, wie 
