líl 
a Bácska a favegetácziót nem- 
csak megtűri, hanem talajánál 
fogva ennek kedvez is. A Bács- 
kában inkább az tűnik fel, hogy 
látszólag azonos talajban egyik 
helyen megnő a fa s a beerdő- 
sítés nem ütközik semmi aka- 
dályba, de más helyen pedig sem 
a fehér nyárfa, sem az akácz 
nem tud fává fejlődni, hanem 
csak bokorszerűen tenyészik. 
Ennek oka Treitz Péter geo- 
lógusunk szerint az. hogy nem 
minden fa gyökere éri el a 
föld árját, részint mert a föld 
árja nyáron lejebb száll, más- 
részt pedig egy száraz föld- 
réteg zárja azt el. Treitz Ive- 
lebia és Szabadka között szer- 
zett ama tapasztalatait, hogy 
az öreg nyárfák puszt Inak s 
a pusztulás a koronán kezdő- 
dik, de a pusztulás nem teljes, 
mivel a fa törzséből indul ki, 
továbbá hogy csak akkora ko- 
rona és törzs fejlődik, amekkora 
a talajnedvesség mértékével 
arányban áll, saját tapasztala- 
taimmal megerősíthetem azzal 
megjegyzéssel, hogy némely 
helyen, így az Apatin és Bács- 
szentiván közötti tölgyesben 
évről-évre több fa pusztul anél- 
kül, hogy sarj hajtást növesztene. 
Gruppén wachsen, wenn wir 
ferner die Obstkulturen, die 
blühenden Weingárten, die mit 
Akazien bepflanzten Sand- 
fláchen und die zum Teile ge- 
lungenen Versuche mit dér 
Anpflanzung dér Schwarzföhre 
in dér Bácska in Rechnung 
ziehen, so müssen wir ent- 
schieden behaupten, dass die 
Bácska die Baumvegetation 
nicht nur duldet, sondern dass 
sie dieser infoige ihrer Boden- 
verhaltnisse sogar günstig ist. 
Hier falit es vielmehr auf, dass 
auf anscheinend gleichem Bó- 
dén an einer Stelle Baume 
gedeihen und die Bewaldung 
keinerlei Hindernis begegnet, 
an einer anderen Stelle aber 
weder die Akazie. noch die 
Weisspappel sich zum Baume 
zu entwickeln vermag, sondern 
nur als Strauch vegetiert. Die 
Ursache hiervon liegt unserem 
Geologen Pkter Treitz zufolge 
darin, dass nicht jeder Baum 
mit seinen Wurzeln das Grund- 
wasser im Bódén erreicht, 
einerseits weil das Grund- 
wasser im Sommer tiefer sinkt, 
anderseits aber, weil es nach 
oben durch eine trockene Erd- 
scbichte abgeschlossen ist. 
Treitz machte in dér Gegend 
zwisehen Ivelebiaund Szabadka 
die 'Wahrnehmung, dass die 
altén Pappelbáume absterben 
und dass das Absterben bei 
dér Krone beginnt, doch ist 
die Verniclitung keine voll- 
stándige, weil sie sich nur auf 
die oberen Teile erstreckt, fer- 
ner dass Stamm und Krone 
sich nur im Verháltnisse zűr 
Bodenfeuchtigkeit entwickeln. 
Diese Wahrnehmung kann ich 
