153 
(odorataXambigua) Wjesb. ; az 
erdőnek zöld színt kölcsönöz a 
tömegesen föllépő Anthriscus 
trichospermus és az A Scandix. 
Itt találjuk még a Polygonatum 
officináiéi , a Gagea pusillá-t, 
a Listera ovatá- 1 és a ruderális 
helyeknek elterjedt gaznövé- 
nyét, a Chelidonium május- 1 is. 
Ate réz halmi erdőtől- 
gy e s e. Egyik részében Quer- 
cus peclunculata az uralkodó 
fa. Ez az erdő humuszban sok- 
bal gazdagabb, mint a többi, 
a /ért ilyen helyen a ruderális 
növények elmaradoznak és he- 
lyüket erdei növények, különö- 
sen sok Viola odorata lepik el. 
A zárt homoki akácz- 
crdő (Jánoshalma és Teréz - 
halma között, 1910 jún. 20.-án). 
Cserjéi majdnem ugyanazok ; 
igen sok Sambucus nigrd-t , to- 
vábbá kőrisfa-, fehér eperfa- és 
korai juhar-csemetéket találunk. 
Az ilyen erdőkben nagyobbára 
olyan növények nőnek, amelyek 
virágot és termést hoznak még 
mielőtt az erdő lombot fejleszt, 
ilyenek a Viola odorata, V. 
arenaria , Muscari racemosuw, 
M. transsylvanicum , Gagea pu- 
pilla, Geum urbárium ; majd 
pedig a ruderális növények: 
Lamium purpureum , SteUaria 
negleda és a Capsella Bursa 
pasioris lepik el a talajt. 
A lombosodás idejében jele- 
nik meg a Bromus tectorum f. 
longipilus (tömegesen), Dady- 
l is glomerata, Poa compressa, 
Cephalanthera rubra és az 
Asparayus officinalis ; majd a 
ruderális és közönséges fajok 
herrschen Veronica hederaefolia , 
Viola odorata. T. ambigua und 
V. moedlingensis (odorata X am- 
bigua) Wiesb. vor; grün fül- 
ben den Wald die massenhaft 
auftretenden Anthriscus tri- 
cliospermus und A. Scandix. 
Hier finden wir auch Polygo- 
natum officináié , Gagca pusilla, 
Listera ovata und das an Ru- 
deralstellen verbreitete Schöll- 
kraut. 
Dér Teréz halmer E i- 
chenwald In einem Teile 
desselben herrscht Quercus pe- 
dunculata vor. Dieser Wald ist 
viel humusreicher als die übri- 
gen : hier finden síeli daher 
keine Ruderalpflanzen ; an ilirer 
Statt treten Waldpflanzen. be- 
sonders kiiutig Viola odorata. 
Dér geschlossene Sand- 
wald (Zwischen Jánoshalma 
und Terézhalma, 20. Juni 1910). 
Die Straucher sind nahezu die- 
selben; wir ünden sehr viel 
Sambucus nigra , ferner Schöss- 
linge von Eschen, weissem 
Maulbeer und Feldahorn. In 
solchen Waldern wachsen zu- 
meist Pflanzen, die blühen und 
Früchte zeitigen, noch bevor dér 
Wald sich belaubt hat. Solche 
sind Viola odorata , V. arena- 
ria, Muscari racemosum , M. 
transsylvanicum . Gagea pusilla , 
Geum urbárium; ferner die 
Ruderalpflanzen : Lamiu ni pur- 
purétól, i, SteUaria neglecfa und 
Capsella Bursa pást őri s. 
Zűr Zeit dér Belaubung er- 
scheinen Bromus tectorum f. 
longipilus (massenhaft), Dady- 
lis glomerata , Poa compressa. 
Cephalanthera rubra und Aspa- 
ragus officinalis ; bald erscheint 
ein ganzes Heer von Ruderal- 
