A szikesek növényzete. 
Bácska szikeseit (Lásd rész- 
letesen Bács -Bodrog vármegye 
sziki növényei 1 ) helyzetük sze- 
rint telosztjuk a) az áradmá- 
nyos terület szikeseire , b iá. lösz- 
terület és c) a homokos terület 
szikeseire. 
a) Az áradmányos te- 
rület szikesei a Duna, 
Tisza és Ferenez-csatorna men- 
tén terülnek el. E szikesek ki- 
véve a Ferencz-csatorna men- 
tieket. nagyobbára száraz szi- 
kes legelőkből és kaszálókból 
állanak. Úgy itt. mint másutt 
is, a növényi élet a melyebb 
helyeken indul meg; korán ta- 
va szál itt jelennek meg a 
Myosurus minimus , Plantago 
t műi flóra és a Rauioiculus late- 
ri flór u-s : májusban a Roripa 
Kernért és a Trifolium ornitho- 
podioides, a tiszai szikesek 
Lepturus pannonicus- a. Egyné- 
hány czentiméterrel magasabb 
helyen nő a Festucajpseudovina , 
az Omithogalum tenuifoliumé s 
a Ranuculus pedatus ; ahol a fű 
ritkul, ott a Sedum caespitosum 
mutatkozik. Május közepén e 
száraz szikes legelőkön a pillan- 
gósok, különösen az egynyáréltű 
Trifolium- ok mind nagyobb tért 
hódítanak: ilyenek a Trifolium 
fi li farmé, T. rninus, T.striatum , 
T.paUidum , T. strictum , Lotus 
angustissimus és a Vicia lathy- 
roides. Július hónapban már 
; iinetel a vegetáczió és csak a 
fészkesek fejtenek ki nagyobb 
tevékenységet; először a lá- 
Dis Vegetation dér natronháltigen 
Flachen. 
Wir teilen die natronhalti- 
gen Flachen dér Bácska 
[siehe: Die Halophyten des 
Bács-Bodroger Komitates 1 )] je 
nach ihrer Lage folgender- 
massen ein : a) Inundations- 
gebiet. b) Lössgebiet und c) 
Sandgebiet. 
a) D i e n atronliáltige n 
Flachen i m I n u n (la- 
tion sgebiete dehnen sicii 
langs dér Donau, dér Theiss 
und des Franzens-Kanals aus. 
Sie bestehen, mit Ausnahme 
dér letzteren zumeist aus 
trockenen. natronháltigen Hut- 
weiden und Heuwieseu. Hier, 
wie aucli anderwarts, beginnt 
das Pflanzenleben im Frtili- 
jahre von den tieferen Stellen 
aus; zeitlich im Frühjahre er- 
scheinen hier Myosurus mi- 
nimus , Plantago tenni fiúra und 
Ranunculus laté rifl onts ; im 
Mai Roripa Kerneri und Tri- 
folium ornithopodioides . welches 
hier Lepturus pannonicus dér 
natronháltigen Flachen dér 
Theissgegend vertritt. Auf ei- 
nige Zentimeter höheren Plátzen 
wachsen Festuca pseudovina , 
Omithogalum tenuifolium und 
Ranunculus pedál u<\ wo das 
Gras schütterer wird, zeigt 
síeli Sedum caespitosum. Um 
Mitte Mai nehmen auf dicsen 
Hutweiden die Schmetterlings- 
blütler, insbesondere die ein- 
jáhrigen Trifolien immer mehr 
iiberiiand, so Trifolium flli- 
forme, T. minus, T. striatum , 
T. paUidum , T. strictum , Lotus 
*) Ungar. Hőtan. Bliitter, XIII. 
(1914) : 96. 
*) Magyar Bot. Lap. XIII. (1914) : 96. 
