171 
Festuca pseudovina , Bromus 
squarrosus uralkodik ; vala- 
mint később a Xeranthemum 
annuum és a Kochia prostrata 
vonják magukra tömeges meg- 
jelenésükkel figyelmünket. 
A titeli fensik előbb emlí- 
tett, tömegesebben előforduló 
növényein kívül itt találjuk 
még a következőket (Kis- és 
Nagy-Sulyka, jún. 25.-én): 
das lössliebende Agropyron cri- 
statum, ferner dér den Löss 
und den Sand gleiehmássig 
liebende Tragus racemosus , 
Festuca pseudovina, Bromus 
squarrosus; spáter zielien Xe- 
ranthemum annuum und Ko- 
chia prostrata durch ihr mas- 
senhaftes Auftreten unsere Auf- 
merksamkeit auf sioh. 
Ausser den vorher erwahn- 
ten, massenhaft auftretenden 
Pflanzen, finden wir hier (Kis- 
und Nagy- Sulyka, 25. Juni) 
noch : 
Centaurea Magyarii , C. rhenana, C. Tauscheri , Crupina vul- 
gáris , Allium flavum. A. sphaerocephalum , Sisymbrium junceum. 
Dianthus Pontederae Kern. ad D. giganteiformem vergens, Achillea 
Neilreichii, Orlaya grandifiora, Teucrium Chamaedrys, Cytisus 
pattidus, Falcaria vulgáris, Seseli- és Peucedanum-ok (Arten), Stipa 
pennata, Poa compressa, Salvia Aethiopis, Silene nemoralis, Inula 
hirta, Campanula persicifolia, C. sibirica, Euphorbia pannonién, 
Phleutn phleoides, Malva Alcea, Echium altissimum , Herniqria incana, 
Bromus japonicus v. villosus, Artemisia scoparia, Aster Linosyris, 
Sedum maximum, Lathyrus megalanthus, Prunus spinosa v. dasy- 
phytta, Evonymus europaeus, Fraxinus excelsior, Ulmus glabra , 
Acer camjwstre, Cratacgus monogyna var., Yiburnum Lantana, 
Prunus Chamaecerasus , Cotinus Coggygria. 
Az utóbbi két növényhez (Pru- 
nus. Cotinus) a kombinácziók 
egész lánczolatát fűzhetjük, a 
mennyiben — miként tudjuk 
— úgy nálunk (Eger, Delibiat), 
mint külföldön (Dobrogea, Orosz- 
ország) ezek a steppe-erdőknek 
jellemző növényei a steppe felőli 
oldalon, vagy más szóval, ve- 
lük kezdődik a steppe-erdő az 
«Ante-Steppe». Itt is a szlavó- 
niai erdők előőrseinek tekint- 
hető a steppe felől (az Alföld 
felől), annál is inkább, mert 
valamikor a titeli fensik össze- 
függött a Fruska-Gorával. 
An die beiden letztgenanuten 
(Prunus, Cotinus) könnten 
wir zahíreiche Kombinationen 
knüpfen, weil sie, wie wir 
wissen, sowolil in Ungarn (bei 
Eger) als auch im Auslande 
(Dobrogea, Russland) am Rande 
dér Steppe charakteristische 
Pflanzen des Steppenwaldes 
sind, mit welclien dér Steppen- 
wald an dér Steppenseite, die 
«Ante-Steppe» beginnt. Aueh 
hier können sie als Vorposten 
dér slavonischen Wálder in 
dér Richtung dér Steppe (des 
Tieflandes) angeselien werden 
und das umsomehr, weil die 
Titeler Hochebene einst mit 
