2 12 
Borbás a magyar Alföld tölgyeire és így a bácskaiakra is a kö- 
vetkező megjegyzést fűzi : Legfelötlőbb a magyar Alföld erdei- 
ben a makknak szokatlan nagyra növése, a minőt északibb 
vagy hidegebb vidék flórájában hiába keresünk. 
Egy másik sajátság a gyümölcs kocsánjának megnyúlása (apos- 
tasis) úgyannyira, hogy azok az alakok, melyeket mint «ses- 
silifiora» (Róburyk&X ismerünk, hazánk déli részén tetemes hosszú- 
ságú gyümölcskocsányokat viselnek. 
Nevezetes az íz fanyarságának a megszelídülése is a Q. Pohár 
kivételével. 
ZJlmaceae. 
flmus laevis Páll. A Duna-parton és a szigetek erdeiben (Czi- 
gánysziget), Zomborban a parkban, Szabadkán erdőkben kevés, 
valószínűleg ültetve. 
V. glabra Míll. Ugyanott. 
Celtis australis L. és ( occüleutalis L. A Bácskában utczák szegélyezésére és 
parkokban használják. Alig van más árnyékadó fánk, amely oly szépen 
Tenyészne, mint ez, azért Zomborban az összes újabb fásításra szoruló utezá- 
kat evvel ültetik. A homokon ligy a palicsi parkban, mint Szabadkán az 
erdőkerülőlak közelében levő erdőben igen szép példányokat találunk, külö- 
nösen ('. australis- bói ; az utóbbi helyen szokatlan ölnyi vastagságú fát is 
láttam, mely állítólag Mária Terézia idejéből való (Erre a fára Kiss BereScz 
erdőfötanácsos hívta fel figyelmemet). Szikesen nem nagyon boldogul. így a 
szere temetőben alig cseperedhetett fel. 
Moraceae. 
Morus alba L. és M. nigra L. Selyemtenyésztés czéljából műve- 
lik ; könnyen elvadulnak (titeli fensíkon) ; idősebb korban a szike- 
sedést elég jól bírják (Gádor). 
M. rubra L. és M papijrifera (L.) = Broussonetia papyrifera L. Kertekben 
ültetik; az utóbbi nagyon kedveli a bácskai kiimát, azért tetemes hosszúságú 
fává nő meg, gyakran el is vadul, pl. a Hadiszigeten (Zork.). 
Ficus Carica L. Művelik s néhol elvadul. 
Cannabis sálivá L. Nagyban művelik (különösen az általános részben fölemlí- 
tett helységekben) ; olykor elvadul, így a Dima-szigeteken és a homokon 
(Terézhalom, Szabadka). 
Humulus Lupulus L. A Duna-part és a szigetek kúszó növénye. 
Művelése értékénél fogva mind nagyobb teret nyer. 
Urticaceae. 
Crtica arens L. Művelt és parlaghelyeken, Verbász, Zombor. Bez- 
dán. stb. 
r. dioica L. Ugyanott; ahol az ember letelepszik, nemsokára 
egyike vagy másika már megjelenik. A Bácskában messziről 
sem oly gyakoriak, mint a hegyvidéken. 
Parietaria of(ic malis L. A dunamenti erdőkben annyira elterjedt, 
hogy ezekre jellemzőnek mondható; parlaghelyeken, falak mel- 
lett is közönséges, "Obecse, Arpádliget (Kov.). 
