277 
utrimque quattuor, tertia vei dimidia parte inferiore integris, sub- 
cuneatis, supra subvirentibus, sparse, subtus densius cano-tomen- 
tellis ; floribus pedicellatis, pedunculis tertiam vei fere dimidiam 
partém calycis aequantibus, in capitula infra laxescentia con- 
gestis, calycis sat dense albido-pubescentis dentibus laté lanceo- 
latis, subtrigonis, acuminatis, tubo cjiindrico quadruplo brevio- 
ribus, corolla puberula albido-lutea, calyce subduplo longiore sta- 
minibus exsertis, corollae subaequilongis, labio superiore parvo, 
bipartito, viridescente, violaceo-striato, inferiore trilobo, lobis late- 
ralibus i. e. basalibus oblongo-lanceolatis, extrorsum recurvis, 
lobo medio triplo maiore rotundato-ovato. Proximum T. ochroleuco 
Jord. Pug. p. 137., a quo difiért statura graciliore, foliis longiori- 
bus, basim versus magis attenuatis, infimis breviter pedicellatis, 
calycibus calycisque dentibus longioribus, indumento totius plantae 
breviore et parciore. 
* * 
* 
A szerző a feldkirchi «Stella matutina»-intézet havasi kert- 
jében az ott mívelt Teucrium montanum és aureum közt egy 
gyepet talált, mely fajvegyülés útján keletkezett, mely azonban 
az eddig leírt montanum X aureum alakoktól több bélyegében 
eltér, miért is T. Stellae néven vezeti be a tudományba. 
Az Amarantus crispus (Lesp. et Thév.) N. Terrac. újabb 
magyarországi termőhelyei. 
Neue ungarische Standorte von Amarantus crispus (Lesp. et 
Thév.) N. Terrac. 
vln: | Dr ‘ Pol S lír S ' 
1915 augusztus hó közepén rövid ideig Debreczenben tar- 
tózkodtam és innen e hó 13.-án a körülbelül 20 km.-nyire dél- 
nyugatra fekvő Hajdúszoboszló városba rándultam ki. A város 
végén a Debreczenbe vezető út szélén az út porában terpeszkedő 
néhány sajátságos növény tűnt fel. Közelebbi vizsgálat után kide- 
rült róluk, hogy az argentiniai származású Amarantus crispus 
példányai. Tehát ugyanaz a faj került ismét elő, melyet Dr. Degen 
Árpád 1912-ben Budapesten talált, majd Budai József 1913-ban 
Diósgyőrből és Borsod-megye egyéb községeiből közölt (L. M. B. L. 
1912, XI. p. 238 és u. o. 1913, XII. p. 319). Feltűnő volt, hogyan 
került az Amarantus crispus oly tipikus alföldi földmívelő város 
határába, mint Hajdúszoboszló. A következő napon Debreczenben 
a régi kollégiumi fűvészkertben sétáltam és itt a kert egy elha- 
nyagolt részében nagy tömegekben találtam az említett Amarantus- 1, 
mely mint kerti gyom nagyobb területet sűrűn beborított és igen 
19 * • 
