279 
megfigyeléseim szerint is — szépen elszaporodott a szemétvasút 
keleti sínpára mentén, sőt Dr. Degen megtalálta az Amcirantus 
deflexus L.-vel való hybridjét is (X A. Thevénaei v. Degen und 
Thellung ). 2 Azonban 1914-nek őszén, a szemétvasútnak éppen az 
A. crispus által is belepett részét alaposan megtisztították a gyo- 
moktól, mely ténykedésnek hatása annyira mutatkozott a követ- 
kező, tehát a most folyó évben, hogy — miként Dr. Degen Árpád úr 
szíves közlése alapján jelezhetem — a legszorgosabb kutatással 
sem sikerült bár csak egy szál A. crispus - 1 is találni. Hisszük 
azonban, hog}’ a jövő óv már valóra váltja abbeli reményünket, 
hogy a tisztogatás csak időlegesen akasztotta meg növényünknek 
első lelőhelyén való térfoglalását. 
Budapest környékén egyebütt még nem észlelték, de igenis 
megtalálták több helyen az országban és pedig első Moherétől 
ÉK- és K-i irányban. Budai József 3 Diósgyőr- vasgyár, Mezőke- 
resztes és Sajólád utczáiról közli ; az első két helyen bőven talál- 
ható; Dr. Rapaics Raluund 1 — a debreczeni Gazdasági Akadémia 
növénytani tanszéke herbáriumának tanúsága szerint — Debreczen 
környékén Ballag pusztán úton, épület mellett, a Nagyhortobágvon 
a zárni romoknál és a Hortobágy hiújánál útmelléken gyűjtötte; 
előfordulására nézve a következőket írja hozzám: «a szóban forgó 
növény az egész Hortobágyon (Debreczen város határára vonat- 
kozólag!) 1914 óta nagyon gyakori útmelléken, udvarokon és 
' romok körül, melyek tudvalevőleg a Hortobágyon bőven vannak. 
A kőhíd és a csárda környékén, ahol a híres hortobágyi vásárokat 
tartják, ezerszámra láttam. Érdekes, hogy 1912- és 1913-ban még 
nem láttam ezt a gyomot a Hortobágyon)). Végül magam a két 
legutóbbi évben, 1914 és 1915 őszén Nyíregyházán, a Luther- 
téren kőfal tövében és a kövezet rései közt igen szép buja, érett 
terméses példányokban figyeltem meg és szedtem is. Sajnos, időm 
nem engedte, hogy kissé utána járjak növényünknek a város 
különböző pontjain s esetleg környékén is; pedig érdekes volna 
annak megállapítása is, hogy egy-egy város, vagy helység nevé- 
hez fűződő előfordulása ott helyben elszigetelt jelenség-e csupán, 
avagy nagyobb, általánosabb jellegú-e a fellépése ? 
Mint az itt összefoglalt adatokból megállapítható, hazai elő- 
fordulása ez idő szerint két, egymástól különálló foltra szorít- 
kozik; az egyik Pest-Pilis-Solt-Kis-Kun vármegyének északi része, 
a másikat pedig az egymással kölcsönösen határos Borsod-, Sza- 
bolcs- és Hajdú-vármegyék alkotják. Az egy-egy helyen egymás- 
után következő években való- fellépése, bőséges magérlelése, sőt 
más fajjal való kereszteződése is, mind amellett bizonyítanak, 
3 Aschf.rson— Graebnf.r : Synopsis d. Mitteleurop. Flóra, Bánd V. (1914), 
pag 346. 
3 Magy. Bot. Lap. XII. köt. (Bánd) 1913, pag. 319. 
* Adatainak közölhetéseért fogadja itt is köszönetemet. 
