annyira botanikai, mint inkább 
földrajzi és földtani czélokat 
követett, ebből a szempontból 
annyival is inkább érdemli a 
legnagyobb figyelmet, mivel 
1 73 magyar tőzegnek (Emszt dr. 
eszközölte) chemiai és pbysikai 
elemzését tartalmazza. 
geologischen Teile. welcher 
durch Veröffentlicbung dér 
chemischen u. physikalischen 
von Di;. Emszt durch geführ te ii 
Analysen von 173 ungariseheu 
Torfen aueh in praktischer Be- 
ziehung von grösster Bedeu- 
tung ist. D. 
Dr. Bernátsky Jenő' : Kevéssé ismert ehető' gombák. 
Über wenig bekannte essbare Pilze. Erdészeti 
Kísérletek XVII. (1915): 81 — 113. Tab. I — IV., 8°. 
Népszerű, beható ismertetése Volkstümliche Beschreibung 
ama gombáknak, amelyeket a jener Pilze, welche weniger 
közönség kevésbé ismer, és bekannt sind, u. zw. : 
pedig : 
Ladarius piperitus, Amanita rubescens , Lepiota procera , 
Armillaria robusta , Ti us sül a virescens , resca, evietica, cyanoxantha, 
alutacea, aurata , delica , Pleurotus ostreatus, Clitocybe infundibul i ■ 
formis , viridis, Bólelus granulatus, rufus , badius, regius, luteus, 
fíavus , Coprinus- u. Peziza -, CratereUus- u. T r ü f f e 1-Arten. Gy. 
Kari J. : A viridis tipusú Euglenák megosztódásáról. — 
Über die Kernteilung dér Euglenen vöm Typus 
viridis. 12 szövegk. ábrával. — Mit 12 Textfig. Botan. Közi. 
XIV. (1915): 135—144, (99)- (108). 
Szerző becses megfigyelé- 
seinek eredményeit így foglalja 
egybe : 
1. az Euglená - k magvában 
centriolum van ; 2. a mitosis a 
centriolum kettéoszlásával kez- 
dődik; 3. oszlásnál a külső 
chromatina állomány hálóza- 
tos, majd párhuzamos fonalas 
elrendeződésű; 4. a chromo- 
somák hosszában hasadnak 
ketté ; 5. szétválás után a fiók- 
chromosomák eg\' ideig ismét 
hálózatot alkotnak. Vagyis az 
Eugléná - knál a mitosisnak egy 
külön faja látható. 
Das Resultat seiner beach- 
tenswerten Arbeit fasst dér 
Verf. in folgenden Sátzen zu- 
sammen : 
«1. lm Kérné dér Euglenen 
befindet sich ein Centriolum. 
2. Dér Teilungsvorgang be- 
ginnt mit dér Teilung des Cen- 
triolums. 3. Bei dér Teilung 
ordnet sich die áussere Kern- 
substanz in Fádén, beziehungs- 
weise Chromosomen, die an- 
fangs netzförmig angeordnet 
sind. sich aber bald parallel 
anordnen. 4. Die Chromoso- 
men spalten sich in dér Lángs- 
richtung in zwei Hálften. 5. 
Einige Zeit nach dér Zweispal- 
tung bilden die Fádén wieder 
ein Kerngertist.» In dér Kern- 
