102 
A mű pontos termőhelymeg- 
jelölések, ökológiai és egyéb 
megjegyzések kíséretében fel- 
sorolását adja 3000-nél több 
kryptogam és phanerogam faj- 
nak (a nyálkagombáktól a pil- 
langós virágúakig), melyeket a 
szerző Pilsen város kiterjedtebb 
környékén (kb. 40 km.-es kör- 
zetben) észlelt. 
Két faj. a Leptosphaeria li- 
mosa Búr. és a Comothecium 
bohemicum Búb., továbbbá egy 
kybrid, a Gnaphalium luteo- 
album X silvaticum = G. Ma- 
lochii Podp. a tudományra nézve 
újak ; a Thelephora coralloides 
Fr. és a Rubus fissus Lindl. 
újak az osztrák-magyar mon- 
archia területére, a Didgmium 
physaroides (Pers.), Chondrio- 
derma spumaroides Fr., Eos- 
sombronia Dumortieri Lindb.. 
Cynodontium schi-ti Wahlb. és 
EpUobium roseum X Lamyi pe- 
dig Csehországra nézve újak. 
Érdekes az előfordulása ne- 
hány havasi zuzmónak, s Cla- 
donia alpestris i L.) Rbh.-, Cl. 
béllidiflora (Ach.) Schaer.- és a 
Parmélia encausta (Smfl.)Xyl.- 
nek, 600 és 854 m. tengerszín- 
feletti magasságban. A tlier- 
mophil fajokat szerző a kuta- 
tott terület számos folyóvize 
mentén előfordulásuk végpont- 
jáig követi. 
Das Werk enthált eine Auf- 
záhlung von íiber 3000 Kryp- 
togamen- und Phanerogamen- 
Arten (von den Myxomyceten 
biszudeuPapilionaceen),welche 
dér Verfasser in dér weiteren 
Umgebung dér Stadt Pilsen 
(etwa im Umkreise von 40 
km.) konstatiert hat, mit ge 
nauen Fundortsangaben, ökolo- 
gischen u. a. Bemerkungen. 
Zwei Arten Leptosphaeria 
limosa Búb., Coniothecium bo- 
hemicum Búb. midéin Bastard: 
Gnaphalium luteo-album X sil- 
vaticum = G. Malchii Podp. 
sind neu ; Thelephora coralloi- 
des Fr. und. Rubus fissus Lindl. 
sind neu fül die Üsterreichisch- 
Ungarische Monarchie; Didy- 
mium physaroides (Pers.) Chon- 
drioderma spumaroides Fr., Fos- 
sombronia Dumortieri Lindb. 
und EpUobium roseum X La- 
myi sinnd neu für Böhmen. 
Interessant ist das Vorkom- 
men einiger alpinen Flechten, 
wie : Cladonia alpestris (L.l 
Rbh., Cl. béllidiflora (Ach.) 
Schaer., Parmélia encausta 
(Smfl.) Nyl. in einer Höhe 
íiber 600 und 854 m. Lángs dér 
vielen Wasserlaufe verfolgt 
dér Verfasser thermophile Ar- 
ten bis zu ihren Grenzpunkten 
im Pilsener Lande. 
(Autoref.). 
A. J. Zmuda: 0 roslinnosci jaskin tatrzanskich. — Über 
die Vegetation dér Tátraer Höhlen — Extr. du Bulletin de 
l’acad. des se. de Cracovie, el. des se. math. et natúr. Ser. B. se. 
natúr. Juin-Juillet 1915:121 — 179, Kraków 1915. — 8°. 
Igen értékes mú, melynek Ein verdienstvolles Werk, 
czélja. hogy a Magas-Tátra ; welche den Zweck hat unsere 
barlangi flórája ismeretének lückenhaften Kenntnisse dér 
