136 
f. hebosa Top. 1. c. — Com. Arad : ad Ottlaka et ad opp. Arad 
(1888, Simonkai nőm. «M. Wierzbickianae Op.»); Com. Szol- 
nok-Doboka: Kápolna (1890, L. Richter nőm. «M. Wierz- 
bickianae Op.») ; Com. Torda- Aranyos : ad Torda (1890, idem 
nőm . «M. mollissimac Borkh.»); Com. Alsó -Fehér: Nagyenyed 
(1894, Csató); Com. Szeben: ad Sellenberk (Schellenberg) 
(1895, Barth); Slavonia, Sirmia: ad rivum in Strazilovo ad 
Karlovic (1914, Kúposok jun.); Com. Szeben: ad urbem 
Nagyszeben (1909, Prodán nőm. «i¥. lepiostachyae Borb.»). 
var. Eollósyana (Borb. in Vasvármegye növ. 1887, p. 210) ampl. 
Top. Diagn. p. 30. — Com. Congrád : pr. Szeged ad agge- 
rem (1908. Lányi): Com. Bács-Bodrog: Zombor (1914, Probán 
in Top. Menth. austro-hung. Fasc. I. n. 13); Com. Torda - 
Aranyos: Marosludas (Nyárády); Com. Bihar: Élesd (1848, 
Simkovics), Com. Kis-Küküllő: Hosszúaszó (Barth nőm. «TÍ. 
viridescentis Borb.»); Com Pest: inter Pomáz et Szentendre 
(1903, Kocsis) ; Com. Zala: ad Badacson-Tomaj (1893, Borbás); 
Com. Arad: ad Arad (1885, Simonkai nőm. «M. Wierzbickianae 
Op.»): in monte Kicsova (1887, Simkovics), ad Muszka (1888, 
Simonkai); Slavonia, Sirmia: in pratis ulig. ad Zimony, in 
valle ad Rakovac (1911, Kupcsok sen. et jun.). 
var. brassoensis Top. Diagn. p. 31. — Com. Brassó: ad rip. riv. 
Tömöspatak inter Derestye et Alsó-Tömös (1911, Degen); 
Com. Csongrád: in fossis pr. Dorozsma (1913, Lányi in Top. 
Menth. austro-hung. Fasc. II. n. 24); Com. Borsod: ad Mis- 
kolcz (1910, Budai); Com. Vas: Czelldömölk (1882, Borbás 
nőm. «J/. inollissimae Borkh»); Com. Torda-Aranyos : ad 
Marosludas (1914, Nyárády); Croatia: ad Oátarija (1913, 
Degen, f. spicastris brevibus, caule humili, internodiis con- 
fertis). 
var. szabolcsensis Top. 1. c. — Com. Szabolcs: in ruder. ad Nyír- 
egyháza (1910, Zsák); Com. Arad: Bokszeget Ternova (1889, 
Simonkai), ad Simánd (1904, Thaisz). 
var. marisensis (Simkovics in Term. Fűz. 1885 p. 24) m. 
Nieht jede am Marosufer wahllos gesammelte Form dér M. Jongifolia 
ist auch déren Varietat ^marisé nsis Simk.» Wir bringen hier die Diagnoae 
aufgrund dér Beschreibung ihres Autóra Dr. Ludwig Simkovics (Simonkai) und 
seiner im Herbar dós Ungarischen Nationalmuseums vorgefundenen Originalien. 
Auch an dieser Stelle sei bemerkt, daaa unter dem Ausdruck a fólia* nur die 
Stengelblátter gemeint sind. 
Fólia mediocria, oblongo-lanceolata, acuminata, supra incano- 
viridia, sat dense pubescentia, subtus hirtula in singulis locis 
reticulato-tomentosa, sessilia vei subsessilia, 45—50 — 55x15 — 
16— 20 mm dimensionum : serr. dentes patuli acuti vei acuminati, 
plus-minus crebri, exrus undulati vei concaviusculi, 1 — 1,4X3 — 5 mm 
dim. Spicastra gracilia densa crassiuscula vei subsoluta. verti- 
cillaatris paucifloris villosis. Caulis ramosus villosus robustus, 
