147 
f. gollica Top. 1. c. — Com. Hont: Bakabánya, Baba dolina 
(1902, Kúposok, « M. arv. var. gentiliformis Wirtgen» det. 
Hasse); Com. Békés: in palud. exs. ad Vésztő (Borbás, 1878 
nőm. «J/. arvensis L.», 1888 nőm. «A/, cuneatae Borb.», 
1891 nőm. «M multiflorae Host,» 1894 et in FI. exs. austro- 
hung. n. 2172 nőm. *M. pulchellae Host») ; Com. Bihar: in 
herbosis Kőt (1891, Borbás, «M. oblongifrons Borb.»); Com. 
Győr : Győr. in ripa Danubii (1912, Polgár s. nőm. «JJ. 
austriaca Jq.»); Com. Borsod: Tiszakeszi (1910, Budai) ; Com. 
Vas : Kőszeg (1892, Piers): Com. Bereg: ad agros Vásáros- 
Naményenses (1856, Divéky). 
f. borsodensis m. — Foliis ut f. praecedens séd serratura aeu- 
tiuscula, verticillastris conspicuis, calycibus subpilosis, pedi- 
ceilis rubris, glabris ; caule glabro. — Com. Borsod ; in ré- 
gióné montium Bükk ad Albagoly (1911, Budai). 
Dieselbe Form fanden svir auch vor im Herbare des Museums in Kla- 
genfurt, gesammelt 1892 von Pacher bei Obervellach in Karatén, benannt von 
Borbás «M. chasmodonta Borb.», jedoch ohne weitere Diagnose. 
f. divaricata (Hőst FI. austr. II. p. 150) m. — Ex descriptione 
Hostii: «Caules humiles ereeti in ramos multos divarieatos 
divisi. Fólia parva hirsuta breviter petiolata serrulata . . . ; 
pedicelli glabri; calyx hirsutus . . . stamina corolla breviora...» 
- Com. Vas : in agris ad Kápolna et Tárotház (1890, Már- 
ton); Com. Hajdú: ad opp. Debreczen (Hazsl.). 
f. subarguta m. — Foliis ut varietas, séd serraturae dentibus 
subpilosis, acutis, subargutis. — Com. Fejér: in salicetis 
praedii Sinatelep pr. Ercsi (1871, Tauscher). 
f. obtu'-e-dentata Top. Beitr. p. 185. — Com. Szepes : Villa Lers 
ad rivul. (1893, Ullepitsch) et — pr. Hadusfalu (1889, J. 
Wagner) ambas exs. det. Borbás: «H. oblongifrons Borb.»); 
Com. Besztercze-Naszód : in silvis pr. Luska (1913, Prodán). 
.1/. oblongifolia Borb. ist uns nur dnreh die vielen Exsikkaten bekannt, 
dió gleichwohl versohiedenen gut zu unterseheidenden Formen dér M. arvensis 
L. angehören. Einzelne Exemplare dieses Xamens stimmen mit dér Form iiber- 
ein, welche bei H. Braun (Ueber ein. Art. p. 451) unter dem Namen <ü/. oh - 
longifrons Borb.» beschrieben ist. 
var. pegaia Top. Diagn. p. 53. — Com. Arad: ad opp. Arad 
(1889, Simonkai nőm. « M. diversifoliae Dum.»); Com. Borsod: 
Gomba (Budai); Com. Baranya: pr. Sellye (1873, Simkovics); 
Com. Pest: ad ostium fl. Rákos (1891, Borbás nőm. «J/. 
austriacae Jq.»); Com. Bereg: secus rivum Zdenjanka ad 
Szarvasháza (1908, Thaisz) ; Com. Szolnok-Doboka : pr. Kékes 
(1906, Prodán); Com. Hont: Bakabánya in arvis (1903, Kúp- 
osok); Com. Vas: Kőszeg, in humidis ad Svábóez (Schwaben- 
dorf) (1890, Piers, «M. austriaca Jq. v. deltoides Borb.» det. 
Borb.); Com. Békés: ad Vésztő (1894, Borbás in Dörfler 
herb. norm. n. 3468 «J/. austriaca Jq. var. salicetorum 
Borb.») ; Com. Bihar : Iráz (1889, idem). 
