153 
f. muscogena Top. Diagn. p. 64. — Com. Borsod : Edelény (1906, 
Budai); Com. Kis-Kükiülő: Hosszúaszó (1894, Barth nőm. 
«M. pannonicae Borb.»). 
f. hcdophila Top. L c. — Com. Krassó-Szörény : ad Krassóvár 
(1855, Heuffel). 
f. pannonica (Borb. in Term. fűz. 1890, p. 82. pro var. M. pu- 
bescentis Willd.) m. — cl. Borbás 1. c. hanc formám descri- 
bit: . . . spica brevior atque tenuior, 11 mm lata. Fólia in- 
feriora laté oblonga aut oblongo-ovata. basi in petiolum bre- 
viter contracta subcordataque, inferiora 8 cm longa 35 mm 
lata.» — Com. Pest: in humidis Aqúinci (1879), in humid. 
Békás-Megyer (1895, Borbás). 
var. cinerea (Holuby in Oest. Bot. Zeitschr. 1876, p. 149) Bo. Láb. 
p. 67. — Com. Esztergom: Dorogh ad rivulum (1875, Feich- 
tinger nőm. «M. hirtae Willd.») ; Com. Trencsén : Bohuszla- 
vic (1896, Holuby). 
var. brachystachya (Borb. in Term. fűz. XII. 1890, p. 82) m. — 
Fólia parva vei mediocria, elongato-lanceolata, breviter acu- 
minata, basi rotundata vei subcordata, utrinque brevissime 
puberula, supra obscure viridia, subtus pallidiora in nen'is 
densius hirto-pubescentia. petiolata, (30) 40—50 X 18 — 22 
mm dim. ; serr. dentes parvi, subcrebri vei rariores, intus 
rectis extus undulatis vei rectiusculis, prorsum versis, obtusi- 
usculis culminibus 0’4— 0’8x2 — 5 mm dim. Inflorescentia 
est spicastrum breve, ellipsoideo-elongatum, plus-minus solu- 
tum, verticijlastro solitario tamen saepius in axillis folioram 
supremorum. Caulis undique vidosus. — Com Bihar: in her- 
bosis Kót (Borbás in FI. exs. austro-hung. n. 1754), Iráz (1879 
et 1888 idem) ; Com. Szabolcs: ad rip. fl. Ér ad Nyíregyháza 
(1910, Zsák) ; Com. Temes: pr. Hidegkút (1883, Borbás) ; Com. 
Veszprém: ad Somlyóvásárhely (1880, Borbás); Com. Bor- 
sod: Mezőcsáth (1912, Budai); Com. Kis-Kiiküllő: Hosszú- 
aszó (1899. Barth nőm. «M. pannonicae Borb.»); Com. Te- 
mes: Temesvár (1883, Borbás nőm. «M. purpureae Host»). 
f. poliotricha Top. Diagn. p. 64. — Com. Vas : Bókató (Richter 
nőm. <i M. pannonicae Borb.) ; Com. Pest : Békásmegyer (1895, 
Borbás); Com. Zala: in humid. herb. ad Arács (1893, nőm. «17. 
Danubialis Borb.») ; Slavonia, Sirmia : in valle ad rivum pr. 
Rakovac (1809, Kúposok sen. et jun. nőm. «M. limosae Schur» 
atque «il/. Schleicheri Op.»). 
Eine «M Danubialis Borb. et H. Braun# fanden wir in drei mentholo- 
gischen Publikationen beschrieben : H. Braun ordnet sie in stinem Werke 
«Ueber ein. Árt.» S. 382 seiner Art M. mollissima Borkh. unter und beschreibt 
dórt dieselbe Pflanze (aus Cserevic in Sirmien lég. Borbás), welehe Borbás 
in seiner Publikation «Mentha FrivaldszJcyana Borb.» (Természetrajzi Füzetek 
voL XIII. 1890) als eine Varietat dér M. pubescens Willd. mit einer kurzen 
Diagnose erwáhnt. Derselbe Autor führt sie in dér Selirift «A Balaton tavá- 
nak . . .» (Pflanzengeographie des Balatonsees) als eine Form seiner var. Bala- 
tonion^ (quasi M. svinncana X umbrosa) an. 
11 
