177 
mint ahogy nem tulajdoníthatunk lényeges szerepet ebben a te- 
kintetben annak sem, hogy a sors a tanári élet kereteit jelölte 
ki számára a mindennapi kenyér megszerzésére. 
Azok között a mozzanatok között, melyeket egyébként vajmi 
küzdelmes és tövisekkel ugyan megrakott életében látunk, alkotó 
fejlődésében legnagyobb fontosságúnak tartom, hogy 30 éves 
korában, 1874/75-ben személyesen is megismerkedett KERNER-rel 
és Braun SÁNDOR-ral. Mindkettő vezető szerepet vitt akkor a bo- 
tanikában, egyik Innsbruckban folytatta akkor már megalapozott 
és nagy jövőjű növényföldrajzi és biológiai tevékenységét, a má- 
sik Berlinben készítette elő az ott később hatalmasan fölvirágzott 
modern rendszertani munkálkodást. 
Kerner és Borbás között nem fejlődött ki melegebb viszony, 
ami persze nem jelenti azt, mintha Borbás nem ismerte volna 
fel Kerner korszakos működésének teljes jelentőségét, sőt ellen- 
kezőleg, Borbás-í bátran mondhatjuk kerneristának, ha tudniillik 
ezt a szót nem a szoros iskolás értelemben vesszük. Nem a bota- 
nika volt az oka. hogy személyesen nem fűződtek jobban össze, 
hanem egyrészt egyéni eltérő jellemük, másrészt pedig, hogy az 
ízig-vérig magyar Borbás és a tetőtől talpig osztrák birodalmi 
Kerner semmiképen nem tudtak egymás irányában fölmelegedni. 
Annál nagyobb volt BnAUN-nak a személyes hatása is. 
Mindennél kiválóbb bizonyítékai ennek azok az emlékezések, ame- 
lyeket később Braun szellemének szentelt. Büszkén emlegeti ezek- 
ben, hogy az 1874/75. tanévben ő is BRAUN-nak, kora olegnagyobb 
botanikus korifeusának® tanítványa volt. 
Borbás egész munkásságának sokkal mélyebbre nyúlnak a 
gyökerei, hogysem felszíni, másolói jelenségekben kereshetnék 
azt a hatást, melyet reá akár Kerner. akár Braun gyakorolt. 
Sokkal egyénibb, sokkal különállóbb volt, semhogy egészen bele 
tudott volna akár az egyik, akár a másik iskolakörbe olvadni. 
De éppen, mert elmélyedésekre volt hivatva, éppen, mert nagy 
lelki mélységekbe látó ereje volt, teljes intenzitásukban és ősere- 
jükben fogta fel a mestereiből reá irányuló hatásokat. A balatoni 
fióramű s a növényország egyes családjai között újszerű pár- 
huzamosság hangoztatása tükrözik ezeket a hatásokat a maguk 
teljes nagyszerűségében. 
Ugyanezen okból kifolyólag, nem is állhatunk meg az eddig 
említett jelenségeknél, ha Borrás-í, mint működést és müvet te- 
kintve, alapjában akarjuk megérteni vagy legalább is megközelí- 
teni. Mélyebbre kell ehhez hatolnunk, egyéni legbensőbb sajátsá- 
gait kell kikutatnunk, hogy mindezt megismerhessük. Sőt még 
lélektani elemzésében sem szabad az általánosságok, a pillanat- 
nyi hatások és jelenségek vizsgálatánál megállanunk, hanem 
azokig a rugókig kell elhatolnunk, amelyek a lélek legtitkosabb 
mélységeit alkotják. 
