179 
Hogy milyen mélyenfekvő alaptermészete ez BoRBÁs-nak. 
müveinek minden oldala hirdeti. Nézzük csak például, hogy ho- 
gyan ír a nagyváradi tündérrózsáról a XIX. század botanikusa 
s hogyan ő, a XX. századé. Egyáltalában nem akarom ezzel a 
nagyváradi tündérrozsa titkát 1 ) botanikai szempontból érinteni, 
pusztán csak azt akarom kitüntetni, hogy a rousseaui természet- 
rajongó Kerner s a klasszikus verista Borbás mennyire külön- 
böznek még lelkűk legmélyében is, dacára annak, hogy a maga 
nemében mindkettő páratlanul álló kiváló természetbúvár. 
«In Európa ist sie (t. i. a nagyváradi tündérrózsa) im ur- 
wüchsigen Zustand bisher nur in den Grossvvardeiner Thermen 
aufgefunden worden (Kitaibel fedezte fel még a XVIII. század 
végén), und dér schvvedische Naturforscher Éliás Fries ist dér 
Ansicht, dass sie auch dórt einst angepflanzt worden sei. So 
rathselhaft aber auch das Auftreten dér Lotosblume in Ungarn 
sein mag, so sprechen doch allé Umstánde für ihr ursprünglich 
wildes Yorkom mén daselbst. Wir habén keine Berechtigung die 
FRiEs’sche Muthmassung zu theilen und sind vielmehr dér An- 
sicht, dass wir in dieser Pflanze den letzten in dem warmen 
Vasser erhaltenen Rest einer Pflanzenschöpfung vor uns habén, 
die in lángst entschwundenen Perioden das ungarische Becken 
bevölkerte». 
így Kerner! Más azonban Borbás mondanivalója. 
«A képzelet ugyan messze ragadta a nagyváradi tündérrózsa 
eredetét, a jégkorszakot átélte hazai ősemléknek, annak az ősi 
idő maradékának híresztelték, amidőn a magyar Alföld éghajlata 
nagyon hasonlított ahhoz, aminő most Alsó-Egyiptomé. Ez a ha- 
sonlítás nem egészen találó, mert a víz meg a levegő hőfoka 
forognak kérdésben. Hogy továbbá a jégkorszakbeli növény láto- 
gatott fürdő alakított kis forrásvizében menekült volna meg a vég- 
pusztulástól, a gyakorlott kutató kötve hiszi el. 
«A nagyváradi fürdőpark szélesbített kis tavában a hóvizi 
tündérrózsa egész idegenszerű. Nincs más növénytársa és egyéb 
geográfiai körülmény, ami magyarföldi keletkezését és őskori fenn- 
maradását bizonyítaná. — Meg kell azt is fontolni, hogy a mai 
Európa növényzeti viszonyait a kultúra nagyon átalakította s hogy 
bizonyos növényeknek Európában való tenyészhetését éppen a 
kultúrái alakítás biztosította. Nem kell mindig a hazánkban elég 
kétes (bizonyára tolihiba s csak annjit jelent: hatásaiban s kivált 
növénygeográfiai hatásaiban kétes vagy szelídebb) jégkorszakra 
támaszkodnunk. Inkább azt a homályt kellene eloszlatnunk, amely 
az emberiség régibb története és költözködései folytán a növények 
össze-visszakeveredése fölött borong. — Ha könnyüszerú felvétellel 
magyarázgatjuk a növénygeográfia titkait, a keveredésnek termé- 
‘) Erre vonatkozólag lásd : Rapaics, A nagyváradi tündérrózsa eredetéről : 
A Kert, 1916, 427—431. old. 
