137 
van a BoRBÁs-féle és a KERNER-féle faj, mert hiszen előre is gon- 
dolható, hogy Borbás és Kerner faj felfogása közel esnek egy- 
máshoz. Ez valóban így van. De ennek hangsúlyozásakor mindjárt 
arra is rá kell mutatnom, hogy a két felfogás között mégis jelen- 
tékeny eltérések is vannak. 
Kerner fajfelfogását méltán nevezzük növényföldrajzinak, 
mert ő a különböztetés legfőbb mértékéül a növényföldrajzi szem- 
pontokat tartotta és alkalmazta. Ez a szempont sok tekintetben 
megvan Borbás faj felfogásában is, de legtöbbnyire egészen más- 
képen alkalmazva. Fontos dolog továbbá, hogy ezenkívül még 
más szempontok s ezek között igen sokszor tisztán csak a gya- 
korlatból elsajátított technika legszubjektivebb szempontjai is" az 
előbbivel teljesen hasonló, sőt néha azt teljesen háttérbe szorító 
fontosságot nyernek Borbás fajfelfogásában, ami a BoRBÁs-féle 
fajoknak az ő technikája virtuozitásából eredő rendkívül finoman 
niianszolt jellemet ad. Kerner fajai valósággal megelevenített 
darwinista-biológiai és növényföldrajzi tantételek, amit a Borbás- 
féle fajokra csak ritka esetben mondhatunk, mert ezek inkább 
a florist a-monográf us magasfokú gyakorlatának 
egyéni s mindig a tárgy és az anyag szerint vál- 
tozó szinte impreszionisztikus elhatározásai. ~ 
Ma, amikor már Nageli és Peter iarieraeiwm-monográfiáját 
ismerjük, csak kevéssé ejthetnek gondolkozóba Borbás legvirtuó- 
zabb monográfiái is, még az a rendkívüli különböztetés is, ame- 
lyet ő a tölgy és a mentaalakok ismertetésében végbevitt. Nem 
akarom ezzel azt állítani, hogy a rózsamonográfiával mindenben 
megelőzte volna Borbás a Hieracium- monográfiát, de igenis hang- 
súlyozni kívánom, hogy a rózsamonográfiának mégis csak külö- 
nös jelentőséget kölcsönöz az egész botanikai irodalomban, hogy 
a Hieracium-momgriüsL legelső részlete csak 5 évvel később 
jelent meg, ami bizonyítja, hogy a BoRBÁs-féle fajok speciális 
jelleme szerzőjük egyéniségéből fakad, nem pedig idegen hatás. 
S ez abban a kis körben, amelyet a honi botanika irodalma az 
európai botanikai irodalomban elfoglal, mindenesetre figyelemre- 
méltó. 
Amint ugyanis egyik oldalon a kernerista fajokkal rokonok 
a BoRBÁs-féle fajok, más oldalról megint a nagelianus-fajokkal 
azok. Csakhogy Nageli és Peter Hieracium - fajai is bizonyos és 
pedig a KERNER-féle elvektől független és teljesen különböző 
biológiai tantételek igazolásai és szemléltetői s ennek a felisme- 
rése kezünkbe adja a kulcsot annak a zárnak a felnyitására is, 
amely a BoRBÁs-féle fajokat a nagelianus fajoktól megkülönböz- 
teti. A nagelianus fajok igazi rokonai és szellemi leszármazottai 
ugyanis a De VRiES-féle teljesen szupraflorisztikus úgynevezett 
elemi fajok s ezek bizonyára egészen más felfogás jellemét 
mutatják, mint a BoRBÁs-féle fajok. Hogy különben a nagelianus 
felfogásból eredő fajok mennyire különböznek a BoRBÁs-féle fajok- 
13 * 
