199 
érző, előítélettől mentes indukció. Sijvionkai bámulatosan éles flo- 
riszükus szeme mindnyájunk elismerését vívta ki, de ebből az 
éleslátásból hiányzott a teremtő erő jövőbelátása. 
Kár. hogy a sors lehetetlenné tette, hogy Borbás és Simonkai 
együtt dolgozhattak volna, mint például történt ez Ascherson és 
Graebxer esetében. Akkor talán ma már a magyar flóra első 
méltó szinopszisza is készen lehetne. De nem így történt s ezzel 
sok erő forgácsolódott el mindkettejüknél és a magyar flóra szi- 
nopszisza pedig, mindannak daczára, hogy ők ketten a java-mun- 
kát elvégezték, még mindig csak egy remélt boldogabb jövő ta- 
lánya. 
6. Borbás mint természetkutató. 
Borbás önálló művei között egyetlen egy sincsen, amelyik 
olyan széleskörű, általános tárgyú lenne, mint például Kerxer 
Pflanzenlebenje. Sokkal inkább lekötötték őt a honi flóra bonyo- 
dalmas florisztikai és biológiai problémái, hogysem ilyesmire is 
ráért volna. Csak élete végén találjuk annak nyomát, hogy ilyen 
szerepben is nagy eredményeket várhattunk volna törekvéseitől, a 
balatoni flóraműben akadunk ennek nyomára s ilyen jelentőségű 
a szegfűfélék meg a szentlászlófűfélék párhuzamosságáról szóló 
dolgozata, melynek fontosságát már méltattam. 
De azért mégsem lehet Borbás egész jelentőségét megérteni 
és kiemelni, csak úgy, ha őt mint természetkutatót a maga egé- 
szében és általánosságában is megismerjük. Ha nem is fejtette ki 
részletesen és külön is a maga természetszemléletének alapelveit, 
mint háttér, mint perspektíva ott van mindez mindenik müvében 
s csak rajtunk áll, hogy megérezziik és kihámozzuk. 
Hogy florisztikával kezdte munkásságát, élete egész műkö- 
désében nyoma maradt ennek. Mindig legkedvencebb témája 
maradt, amely legapróbb cikkeiben épen úgy megnyilatkozott,, 
mint a legnagyobb műveiben. A florisztika valósággal életelemévé 
lett, ebben és ezzel fejezett ki sok mindent, olyat is, aminek 
egyéb, sokszor igen magasrendű értéke van. 
A rózsamonográfia, a homokpuszták monográfiája, Vasmegye 
flórája is sokkal többet jelentenek, mint amennyit címük elárul. 
A balatoni flóraműben pedig nagyon sok esetben határozott kifej- 
tésekben is megnyilvánul az ő természetszemlélete és egész fel- 
fogása. Ez a mű egyrészt hazánk flórájának kutatására és nö- 
vényföldrajzi meg fitogenetikai problémáinak megoldására, más- 
részt azonban az ő egész természetszemléletének" megismerésére 
is olyan kincsesbánya, melynek nemcsak gazdagsága páratlan a 
honi botanikai irodalomban, hanem feltárása is kötelességünk. 
Bizonyos, hogy azok a drágakövek, melyekre e mű olvasója 
lépten-nyomon bukkan, többnyire csiszolatlanok, de ez épen külö- 
nös értéket ad nekik, a munkának pedig azt a bájt és őserőt, 
