202 
Míg Kerner s mások főként idegenben keresik a hazai 
«pontusi>' flóra eredetét is, addig Borbás régtől fogva hangsú- 
lyozza, hogy «a Pontus vidék flóráját — élő flórát értve — 
Magyarországban keresni nem megfelő. Kisázsia északkeleti ré- 
szén fekvő Pontusnak egész más flórája van, mint hazánknak. 
Amit Kerner Magyarországban pontusi flórának nevez, az leghe- 
lyesebbenkülön álló magyar flóravidék». x ) Később is többször hang- 
súlyozza ezt s balatoni flóraművében azt is kifejti, hogy főként 
mészkőhegyeink eredetileg is erdőtlen sziklaoldalainak flórájában 
nyilatkozik meg a havasi flórán kívül a mag3 T ar flóra speciális 
jelleme, minélfogva eredményes párhuzamot von a Tátra. Közép- 
hegység és a Velebit flórája között, kimutatva, hogy a magyar 
flóra eredetét ezeken kell keresnünk, noha eme flóra nagymértékű 
délrehúzódása meg ásó és kapa csak kevés nyomát hagyták az 
eredetibb jellemző állapotnak. 
A magyarföldi jellemző flórát, délre tolódása miatt, ősbalkán 
flórának * 2 ) is nevezi s általában hazánk jellemző flórájának nö- 
vényföldrajzi elemzésében közelfekvő, kivált pedig balkáni kap- 
csolatok után kutat, tegyük hozzá nagy szerencsével és éleslá- 
tással, amit újabb felfedezések is eg3 r re jobban igazolnak. 
Ug3 r anaz a differenciálódás történt ebben növényföldrajzi 
tekintetben, ami a hazai jellemző «fajok» florisztikai tisztázása 
tekintetében már előbb is megindult, amit azonban szintén ő 
folytatott a legnagyobb buzgalommal. Ahogyan ezeket a jellemző 
magyarföldi vagy ősbalkáni alakokat ezelőtt csak egyszerűen és 
tágan keletinek mondották, úgy volt régebben a magyarországi 
flóra jelleme is régebben általánosan keletinek megállapítva. 
Amint azonban a hazai «keleti» fajok speciális magyarföldi jel- 
lemét sikerült sok esetben kimutatnia, azonképen hangsúlyozta és 
alapította meg a magyarföldi flóra-vidék eredeti (ősbalkáni) jel- 
lemét is. 
Nagy fontosságúak azok a kutatásai is, melyeket az 
alföldi flóra növényföldrajzi problémájának 3 ) megoldására vonat- 
kozólag végzett. Ezen a téren elért eredményei még sokkal mesz- 
szebbmenő következtetésekre vezettek, mint azok, melyekről előbb 
emlékeztem meg. 
Míg mások geológiai elképzelések alapján gondolták ezt a 
problémát megoldhatónak s az alföldi különleges formációk ere- 
detét is ilyen módon magyarázták, addig Borbás egészen más 
változásokban kereste a megoldást, nevezetesen történelmi vonat- 
kozásokban. Az Alföld szerinte nem eredetileg erdőtlen, hanem 
inkább a történelem folyamán, erdőirtás következtében lett erdöt- 
■) Természetűid. Közlöny, 1893, 46. old. 
*) Rapaics : Irányelvek Magyarország flórájának növényföldrajzi elemzé- 
séhez, Uránia, 1916, 50— 5Í. old. 
3 ) Rapaics : Az alföldi flóra növényföldrajzi problémája, Uránia, 1915, 
408—415. old. 
