208 
lenné, a sokat emlegetett puszták tehát történelmi s nem geoló- 
giai formációk. 1 ) 
Pusztáink füveinek eredetét is pontosabb vizsgálódások tár- 
gyává tette s ekkor arra az eredményre jutott el, hogy nem a 
délorosz síkságok «pontusi» füveinek geológiai korú bevándorlá- 
sában kell a megoldást keresnünk, hanem másként kell a kér- 
dést megfejtenünk. Az alföldi pusztai flóra két elemből áll, rész- 
ben hazai eredetű és nevezetesen az Alföldet környező erdőtien 
sziklaoldalak levándorolt növényzete, másrészt pedig keletről és 
délről történelmi korban behurcolt vagy bevándorolt elem. 
A fősúlyt persze az előbbi elemre teszi. « Eredeti magyar- 
földi növényeink eleinte az erdőtien hegylejtőket füvesítették s 
míg ásó, kapa és eke nem bolygatta, a havason kívül itt nyilat- 
kozott kiváltképen a magyar flóra jelleme, belőle lett a rónaságra 
leereszkedve, a pusztai vegetáció. Végre, azután a gyakran em- 
legetett mondás után, hogy hazánk flórája orosz steppéről füve- 
sedet, bizonyos részben és tekintetben bátran ??-t írhatunk. Te- 
kintsük példaképen a pusztai jellemül gyakran emlegetett árva- 
lányhajat. Hazánkban az eltérésekkel együtt mintegy tízféle nő, 
a temesvármegyei homokon csak három. A Balaton mellék hegyein 
van «pusztai» árvalányhaj, de alatta kócsagtollforma pelyhes- 
bokrétás faj nincs. A budai hegyeken a pelyhes-forgós fajok kö- 
zül legalább négy fajt számíthatunk, a Rákoson csak egy te- 
rem.* így ír balatoni flóramúvében. 
Valójában azonban ez az elmélete is már régibb eredetű, 
hiszen mára homokpuszták növényvilágáról írott dolgozatában 
(1886) is ezt olvashatjuk: ((Összehasonlítás kedvéért a fűnemú 
növényeket is összeállítjuk hazánknak három nagyobb homokterü- 
letéről, valamint a szomszédos erdőtien dombos (leginkább Buda) 
vidékéről. A homokterület leginkább innen népesedett be s az 
összeállításból érdekesen láthatni itt a növények elterjedésének csere- 
viszonyát, hogy melyik növény nem ereszkedett le a hegyes vidékről 
a homokra, vagy melyik nem mozdul innen a dombos vidékre.* 
A balatoni flóramúben azonban a hegyről-füvesedés elmélete 
nagyobb és általánosabb jelentőségűvé nő meg. a homoki növény- 
zet származásához hasonlóan magyarázza sok sziki pusztai fű 
eredetét is. «Ez a helycsere azonban nemcsak a hegyen meg a 
homokon esik meg, hanem a sziken is.» Nyilvánvaló tehát, hogy 
az alapgondolat nem más, mint «a termőhely megváltozása vagy 
a növényzet másodtermőhelyen ». 
Az alföldi jellemző növényzet származásáról vallott eme 
nézetei alapján értjük meg azt, hogy ő, ellentétben kortársaival, 
nem tekinti külön flóratagnak az Alföldet, hanem egyesítve a 
Magyar Középhegységgel (Ősmátrával) egy magyarföldi flóravidék 
'} Ennek a nézetnek régóta vannak nálunk szószólói ; lásd: Osztr.-Magy. 
Mon. jr. kép. VII., 1891, p. 212—219. 
14 * 
