20 í 
jogosultságát hirdeti (Ösmátra-elmélet). Ez az oka annak is, hogy 
a délnyugati illír flóravidék s a magyarföldi közé nem iktatja 
külön tagnak a pannoniai flóravidéket, hanem az előbbi kettő kö- 
zött egy igen nevezetes és fontos határvonalat húz, mint ez a 
balatoni flóraművéhez mellékelt térképen látható. 
Bármiképen vélekedjünk is Borbás eme nézeteiről, annyi 
bizonyos, hogy észrevétlenül nem lehet és nem szabad elmenni 
mellettük. Egész élete munkásságának végső növényföldrajzi ered- 
ményei ezek s ha arra gondolunk, hogy milyen előzményekből, 
milyen végtelen sok induktív és eredeti megfigyelésből és tanulmány- 
ból vonta le ezeket a következtetéseket, lehetetlenség, hogy mélyebb 
meggondolásra és további kutatásra ne indítsanak bennünket. 
Ugyanezt kell elmondanom Borbás egy másik, végső hord- 
erejűben még az előbbinél is jelentősebb törekvéséről, mely szin- 
tén főként az alföldi flóra növényföldrajzi problémáinak tanulmá- 
nyozása közben erősödött benne határozott iránnyá. Mint már 
említettem ugyanis, az alföldi pusztai flóra ama kisebb részét, 
mely nem a környező sziklapartokról került az Alföldre, hanem 
a Fekete-tenger vidékéről vagy még messzebbről, Borbás egye- 
nesen történelmi korú bevándorlással származtatja hozzánk. Ez a 
fölfedezése sok egyébb jelenséggel függ össze, ezért is s mivel 
ezen az alapon nagyon fontos általános eredményekhez is elju- 
tott, részletesebben is ki kell reá térnem. 
A történelem és a régészet iránt való érdeklődésének Bor- 
bás már korán tanujelét adta. Egyik rövid életrajzi ismertetés- 
ben x ) ezt olvassuk: « Korán felébredt benne a természet szere- 
tete, gyűjtött bogarat, növényt, követ és régiségeket s ezekből 
néhány Ipolyi gyűjteményébe került.» Hogy régiségeket is gyűj- 
tött gyermekkorában, az persze csak korán fejlett gyűjtőszenve- 
délyéről tanúskodik, ámde az archeológia és történelem iránt való 
érdeklődésének később is számtalan jelét találjuk müveiben s fő- 
ként pedig annak, hogy ilyen vonatkozású kutatásaiban mindig 
történelmi adatokat kutat föl, Dem elégszik meg a jelen állapotá- 
nak vizsgálatával s ezen az alapon folytatott elképzeléssel. Elég, 
ha itt a hínár fogalmának tisztázására utalok. 
Nagy segítsége volt ez a fejlett történelmi érzéke később is 
és igazán bámulatos erővel és eredménnyel nyilatkozott meg 
akkor, mikor «A szerbtövis hazája és vándorlása*) (1894) foglal- 
koztatta s ezt a kérdést tisztázta. Ez a monográfiája, mely sem- 
mivel sem kisebb jelentőségű, mint egyéb, már említett és mélta- 
tott monográfiái, szinte egyenesen történelmi körű és szellemű 
munkának mondható. 
Kapcsolatban azzal a fölfedezéssel, mely alföldi flóránk 
történelmi korú flóraelemének tisztázására nyújtott alapot, ez a 
monográfia s az ezzel összefüggő történelmi kutatások mélyen 
‘) f’allas nagy lexikona, III. kötet, 505. old. 
