208 
Csakis ilyen filozófiai alapokon nyugvó és attól sugalmazott 
természetszemlélet teremtheti meg azt az emberétől megfosztott s 
a geológiai múltba visszaképzelt élő természetet, amely a XIX. 
századnak, ha nem is egyedül elismert, de mindenesetre, tudomá- 
nyos kutatásra egyedül méltónak tartott színtere. Olvassuk például 
a már sokat emlegetett Pflanzenleben dér Donaulaender-t ! Ember, 
emberi kultúra és történelem nincsen benne, vagy ami van, az csak 
staffázs, mint a Bihar hegységben a botjára támaszkodó pásztor. 
Az élet persze ettől a képzeleti álomvilágtól nagyon messze 
járt a XIX. században is. Hiszen ez a század épen nagyszerű 
technikai felfedezéseivel s a biológiai tudományoknak is a gya- 
korlat terén való széleskörű felhasználásával tűnik ki minden más 
század fölött! Épen az adta meg az alapot a biológiai tudomá- 
nyok széleskörű felvirágzásához is, hogy a gyakorlati élet minden 
kérdéséhez hozzá tudott férkőzni s ezekben a gyakorlati kérdé- 
sekben hasznos útmutatásokkal és tanácsokkal tudott szolgálni. 
Napjainkban már tisztán • látható a természettudományok 
újabb törekvéseiben ez az irány. A természetfilozófiai célok, a 
végső okok és a világegyetem teológiai körű megközelítésében 
a természettudomány épen úgy eljutott a végső ignoramus-hoz , l ) 
mi nt minden egyéb tudomány. Ezek a célok és irányok tehát 
teljesen kiveszőben vannak a természettudományi törekvések 
köreiből, helyükbe fokozatosan újabb célok és törekvések lépnek. 
Ilyen célnak látta Borbás a mívelődéstörténeti kutatások 
fonalának fölvételét, amely valóban nagy mértékben van hivatva 
arra, hogy a jövőben a botanikai kutatásokban is vezető szerepet 
vigyen. A következő sorai a balatoni flóraműnek minden részle- 
tezésnél szebben foglalják össze, hogy mi lesz a jövőben egy 
növénygeográfus feladata: « Speciálisabb területen célunk a nö- 
vényzet összeszámításán meg a termőhelyek összejegyzésén és 
ismertetésén kívül megalapítani, miként fejlődött ki, alakult meg 
az uralkodó vegetáció leple. Nagyobb területen, valamint az álta- 
lános növénygeográfiának célja kutatni és lehetőleg megalapítani 
ezeken kívül a növényzet keletkezését, hazáját, a keletkezés he- 
lyéről. az őshazából való szétvándorlását stb., de a legneme- 
sebb, legnehezebb, bi z on y o s er e d m én n y e 1 mégis 
kecsegtető célja: a nővén yek elterjedésével az 
emberiség múlt j ából némi t- néni it földeríteni.)) 
Ilyesmit és ilyen módon addig senki sem hirdetett ; ez egye- 
nesen Borbás úttörő munkálkodásának eredménye, még pedig 
legelvontabb s következményeiben legnagyobb horderejű eredménye. 
Új kornak szólnak ezek a szavak és új kort jelentenek. Új ter- 
mészetszemlélet kifejezői, melynek szelleme nem többé a rousseaui, 
hanem az archeológiái és történelmi múlton nyugvó kultúrából 
sugárzó emberi erő. 2 ) 
t) Rapaics : A fejlődés eszméjének birálata, Uránia, 1916. 279—286. old. 
a )KAPAics: Archeológia és botanika. Arch. értesítő, 1916, 1. füzet. 
