241 
ziehen könnte; Dr. Schur erwahnt in seiner Arbeit (1866:853 
íolgendes : «4343. F. squamosa L. var . tenella — In Gebirgsbáchen. 
in den Arpaser- und Kronstádter Gebirgen. Jui. — Septbr.» — 
Diese Date wurde auch von Hazslinszky übernommen (Hazsl. 
1885:203). Zwar ist es richtig, dass F. squamosa var. tenella B. E. 
ein Syn. von F. hypnoides ist, andererseits ist es aber auch 
s i cher, dass in den schneli fliessenden Gebirgswássern dér er- 
wahnten Gebirge F. hypnoi'des nicht wáchst. lm Herbar des 
Siebenbürgischen Museumsvereins liegt kein Exemplar dér Schur’ 
schen F. squamosa vor. 
Kolozsvár, 6. jul. 1916. 
III. Zitierte Abhandlunyen. 
1907. Báumler J. A. : Növényvilág viszonyai — részben : Bryineae. — in 
«1856— 1906 emlékmű. Kiadja a Pozsonyi orvos-term.-tud. egyesület fenn- 
állásának ötvenedik évfordulója alkalmából. u Pozsony, 1907 : 222— 225. 
B. E. = Bryologia Europaea seu genera muscorum europ. monogr. ill. etc. 
Editoré W. Ph. Schimper Vol. V. Cum tabulis CVI. Tab. 429—534. Stutt- 
gartiae 1851—1855. 
1906. Dr. J. Bernátsky: A Balaton-vidéki növényfenologiai megfigyelések 
eredményei. — Néhai Dr. Staub Móric hátrahagyott irataibóf «Balaton 
Tud. Tanúim. Eredményei)) I. k. 4. rész, Budapest, 1906 : 1—55. 
1907. J. Bernátsky: Die pfianzengeographischen Verháltnisse dér Balatonsee- 
gegend von Vinz. Borbás von Dejtér. Deutsche Bearb. von Dr. J. Ber- 
nátsky : «Resultate dér wissenschaftl. Erforschung des Balatonsees» 
II. Bnd. 2. Teil, 1907 : 1—154. 
1900. Dejtéri Borbás Vince: A Balaton tavának és partmellékének növény- 
földrajza és edényes növényzete. — «Balaton Tud. Tanúim. Eredményein 
II. k. II. rész. Budapest, 1900 : 1—431. 
1892. J. Cardot : Monographie des Fontinalacées. — Memoires de la Soc. nation. 
d. Sciences nat. et mathémat. de Cherbourg, Törne XXVIII. 1892:1—152. 
1903. Entz jun., Géza dr. : Adatok a Balaton planktonjának ismeretéhez. — 
«Balaton Tud. Tanúim. Eredményein II. k. 1903. 
1911. Dr. Ignaz Familler: Die Laubmoose Bayerns. — Sep.-Abdr. aus Denkschrif- 
ten dér Kgl. bayr. botanischen Gesellsch. in Regensburg X. Bnd. Neue 
Folge V. Bnd., I. T. : 1-233, II. T.: 1—174. 
1915. Dr. K. Goebel: Organographie dér Pfianzen. II. Aufi. II. T. 1. Heft. 
Jena, 1915. 
1912. K. Grebe : Beobachtungen über die Schutzvorrichtungen xerophiler Laub- 
moose gégén Trocknis. — Hedwigia LII. 1912:1 — 20. 
1909. Dr G. Haberlandt : Physiologische Pfianzenanatomie IV. Aufi. Leip- 
zig 1909. 
1885. Hazslinszky Frigyes: A Magyar birodalom mohflórája, Budapest, 1885. 
1782. Joannis Hedwigii : Fundamentum Históriáé naturális etc. Lipsiae, 1782. 
1892 — 94. T. Husnot : Muscologia Gallica-Descriptions et Figures des mousses 
de Francé. Cahan 1892—1894. 
1891. Dr. Istvánffi Gyula: A Balaton kryptogam növényzetének vázlata. — 
F ö 1 d r. Közi. 1891 : 50—58. 
1894. Dr. Istvánffi Gyula: A Balaton mikroszkópos növényzetéről — Földr. 
Közi. 1894 : 160-167. 
1897. Dr. Istvánffi Gyula : A Balaton moszatfiórája. — «A Balaton Tud. 
Tanúim. Eredményein II. rész, I. szakasz, Budapest, 1897:1—140. 
1882. J. Juratzka : Die Laubmoosfiora von Oesterreich-Ungarn, Wien, 1882. 
