259 
Azokban a fenekekben, melyekben 1916 szeptemberének 
végén a Centunculus-t szedtem, a mocsarasodás még nagyon kez- 
deti állapotban volt, Carex-e knek még nyomát sem lehetett látni 
az egész év folyamán, hanem teljesen" a szittyók uralkodtak. 
Különösen feltűnő nagy mennyiségével a Juncus effusus L. f. 
compactus Lej. et Court., kevesebb a •/. glaucus , töméntelen a 
J. lamprocarpus , compressus és bufonius. Bőven nő a Cyperus 
fuscus is. keverve kisebb számú Pycreus flavescens-szel s néhol 
Dichostylis Micheliana. Kákabokor, nevezetesen a Schoenoplectus 
Tabernaemontani és Sparganium csak itt-ott akad. 
Néhol azonban füvesedés kezdődik: az Agrostis álba bokrai 
jelentkeznek s az Agropyron repens rarackol. Ilyen helyeken jelent- 
keznek a herefélék is, többnyire Trifolium fragiferum , kevesebb 
T. repens s néhány szál campestre. A gyomosítók közül alábbiakat 
jegyeztem össze a Centunculus gyűjtése idején: Bidens tripar- 
titus , Mentha aquatica és austriaca, Equisetum palustre, 1 * 3 Misma. 
plantago, Epilobium adnatum, parvifiorum , Lythrurn hyssopifolium 
és salicarium , Pólygonum hydropiper és f. remotum Zapal., ersi- 
caria , tomentosum, Ranunculus sceleratus, repens , Gnaphalium 
luteo-aibum, idiginosum, Roripa silvestris , Scutellaria hasti fólia, 
galenculata , Veronica anagallis és anagalloides , mindezek nagyobb 
mennyiségben, ellenben szórványosan nehány tő : Setaria g/auca , 
Plantago ramosa, Seuecio erraticus , Verbéna officinalis, Malaehium 
aquaticum, Tussilago farfara , Oenothefa. Chenopodium rubrum. 
Echinoehloa stb. 
Érdekes, hogy ezekkel a füvekkel és dudvákkal együtt fás 
növények is megjelennek, persze még csak mint fiatal, magról 
nőtt csemeték, de mégis bizonyságául annak, hogy ha idővel újra 
eke alá nem kerülnének ezek a fenekek is. nemsokára egészen 
jelentéken}' favegetáció alakulna az egykori szántóföld helyén. 
Legnagyobb mennyiségben a Salix álba szerepel, helyenként oly 
bőven, mintha telepített füzes lenne. Bőven látni a Fraxinus 
excelsior-t is, kevesebb a Pop idus álba s csak a széleken és szór- 
ványosan telepedik a Quercus robur? Az előbbi három a szelek 
szárnyán hódítja meg magának ezt a területet, a tölgymakk ere- 
dete is könnyen kideríthető : a területen ugyanis úgynevezett mag- 
fák vannak belőle, vagyis az egykori erdőből az irtáskor itt-ott 
meghagyott magános öreg tölgyek. 
Ilyenek azok a buckafenekek, melyekben a Centunculus nő. 
Ez maga persze nehezen látható meg s csak ott jelentkezik, hol 
körülbelül tenyérnyi szabad foltok akadnak számára, többnyire 
1 Néhol nagy mennyiségben külön, önálló állományban is, a geológiai 
korú zsurlóerdöket idézve emlékezetünkbe. 
3 A debreceni lioraokterület ama részein, hol a közelben nyírláp van, a 
Betula pendula és pubescens csemetéi is nagy számban láthatók hasonló ter- 
mészeti állapotban levő fenekekben. 
