2?y 
réteg elmállásából keletkezett 
a helyi termőtalaj s ... ez 
mindig független az alapot al- 
kotó kőzet minőségétől. Ez a 
földréteg a hulló porból szár- 
mazott s így anyaga egyön- 
tetű maradt, bárminő kőzet fe- 
küdt is alatta.» «A hulló por 
mennyisége határozza meg az 
illető vidék flóráját)) (cf. p. 
432, 433). 
Tétele igazolására a Vacci- 
nium Myrtillus és V. Vitis 
ldaea, valamint a Sphagnum 
előfordulását hozza fel (1912. 
évi jelentésben p. 423). 
E «hulló por»-theoria bota- 
nikai vizsgálata és bizonyí- 
tása rendkívül ajánlatos thema 
volna. 
deckenden homogénen Boden- 
schicbte entstanden. . . und dér 
lokálé Ackerboden immer un- 
abhángig vöm Substrate sein. 
Dieser Bódén ist aus dem 
wáhrend Jahrtausenden aus 
dér Luft abgelagerten Staub 
entstanden ; so ist seine Be- 
schaffenheit homogén, was im- 
mer für eine Substrat auch un- 
ter ihm liege. Die Menge des 
herabfallenden Staubes bedingt 
die Flóra einer Gegend» (ef. p. 
432, 433). 
Als Beispiele erwáhnt dér 
Verf. die Standorte und das 
Vorkommen von Vaccinium 
Myrtillus, V. Yitis ldaea. Sphag- 
num (im Jahresberieht 1912 
p. 423). 
Die botanische Nacliprüfung 
dieser «Fallenden Staub »- 
Theorie ware wiinschenswert. 
Gy. 
ifj. Entz Géza : A véglények színéről. — Vber Farbung dér 
Protisten. — Állattani Közlemények XV. (1916): 65—95; 
(deutsches Rés.: 198 — 200). 
Szerző behatóan ismerteti 
a Protisták I. szerkezeti, vagyis 
árnyalatbeli és II. festékek 
okozta különböző színét, főleg 
saját vizsgálatai alapján, az 
irodalom tekintetbevételével. 
A véglények színe nem- 
csak a szervezetségi, hanem 
az anyagcsere-viszonyoktól és 
életfeltételektől is függ. Jog- 
gal mondható ez esetekben, 
hogy a szín nem más, mint 
külső befolyások-előidézte re- 
actió (cf. p. 200). 
Verf. bespricht die verscliie- 
denen Modifikationen, welche 
die Struktur und die verschie- 
denen Farbstoffe in den Fár- 
bungen bei den Protisten her- 
vorrufen. Er weist an zahlrei- 
chen Beispielen die verschie- 
denenVerháltnisse nach, welche 
die Veranderungen hervorrufen; 
sie entstammen grösstenteils 
eigenen Beobachtungen. doch 
wird auch die einschlágige 
Literatur herangezogen. «Die 
Farbe eines Protisten hángt. . . 
nicht nur von den Organisa- 
tions-, sondern aucb von den 
Stoffwechsel-Verháltnissen und 
Lebensbedingungen ab. Es lásst 
sich in diesen Falién mit Recht 
