alakja alapján leírja a Xorantea 
Eötvösorum sp. n.-t (diagn. p. 
580 ; Tab. I. Fig. 1 — 6, Tab. 
II. Fig. 10—12, Tab. III— IV.)- 
[Hab. in Peruviae ad Vitoc, 
1794. lég. Ruiz (Herb. Béről.)]. 
A sklere'idák tárgyalása során 
szerző új műszavakat alkalmaz 
[libro-, (mikro-, makro-) rliizo-, 
palosklerei'da]. 
A cikk 5 kettős kőnyomatú 
táblája kifogástalan szép ki- 
vitelű s ékes bizonyítéka a M. 
Tud. Akadémia bőkezűségének. 
Bár minden nyomtatott betű 
most : pénz, lehetetlen átsuhan- 
nunk e cikk néhány elvi 
kitétele felett. 
1) Szerző ellentétbe kerül 
önmagával eme, isomorphus 
Marcgraviú-kí\t illető tanul- 
mányában [mely — szerinte ! 
— követendő minta, s oly rész- 
letes, hogy a világirodalomban 
csak Giovanni Briosi Euc.a- 
/ypíiís-tanulmánya (Atti deli’ 
Ist. Botan. deli’ Univ. di Pavia 
II. ser. vol. sec. Milano 1891 : 
1 — 95, Táv. I — XX. — adnot 
Gyffy) közelíti meg, de 
amelyet mégisreferatum- 
b ó 1 ismer (cf. p. 565 sub 1 7) ! 
csupán] a tekintetben, hogy 
hosszadalmasan fejtegetve (sőt 
rajzokat is adva!) a mellékérre 
merőleges, vagy azzal pár- 
huzamosan készítendő metsze- 
tek előállítása elengedhe- 
Sklereiden, dem Vorkommen 
dér Raphiden und nach dér 
Blattform die n. sp. : Xorantea 
Eötvösorum Al. Richt. (p. 580 : 
Tab. I. Fig. 1 — 6, Tab. II. Fig. 
10—12, Tab. III — IV.). [Hab. in 
Peruviae ad Vitoc, 1794, lég. 
Rurz (Herb. Bero 1.)]. Bei dér 
Beschreibung dér Sklere'íden 
wendet dér Verf. einige neue 
Fachausdrücke, als Libro-, 
(Mikro-, Makro-) Rliizo-, Palo- 
skl ereiden. 
Zűr Abhandlung gehören 5 
lithogr. liergestellte Doppel- 
tafeln von tadellos schöner 
Ausführung, welclie als Doku- 
mente dér Freigebigkeit dér 
Ung. Akad. dér Wissenschaften 
gelten können. 
Obzwar jetzt jeder gedruck- 
te Buchstabe eine Mehraus- 
gabe bedeutet, so ist es dennoch 
unmöglich einige grund- 
s a t z 1 i c h e Áusserungen 
des Verf. stillschweigend zu 
übergehen. 
1) Dér Verf. geriit in dieser, 
i die isomorphen Marcgraviaceen 
behandelnden Arbeit [ welclie 
— nach ihm ! — ein Muster- 
Werk u. zw. ein so einge- 
liendes sein soll, dass sich ihm 
in dér Weltliteratur alléin 
nur Giovanni Briosi’s Eucalyp- 
íws-Studien (Atti deli' Ist. Botan. 
deli' Univ. di Pavia II. ser. vol. 
sec. Milano 1891 : 1 — 95, Táv. 
I - XX. — adnot. Gyffy) n á- 
h e r t, welches Werk dér Verf. 
aber dennoch nur (!) aus 
einem Referate kennt 
(cf. p. 565 sub 17] mit sich 
s e 1 b s t in Widerspruch, 
als er einerseits die Notwen- 
digkeit des Anfertigens von 
guten, — entweder senkrecht 
