3) Szerző nyitott ajtót dön- 
get. Hiszen mindenki tudja, 
hogy rendszertani vizsgálatok- 
hoz i s sokszor — de nem min- 
dig — szükséges a microsco- 
pium. De már most ép oly 
egyoldalú eljárás volna a 
szerző ajánlotta módszer kö- 
vetése. Szerző szerint még a 
«származástani kapcsolatok»-at 
(sic!) (p. 560, 2. bekezdés) is 
csak egyedül microscopium- 
mal mutathatjuk ki! 
Ez a mieroscopium szentsé- 
gére való esküvés nem ép oly 
gyatra alapon álló, akár azé a 
íloristáé, aki egyetlen herba- 
riumi példányról, vagy akár- 
hányszor csak egyetlen egyed- 
ről szóló új faj leírását adja 
kicsinyes különbségek, bélye- 
gek alapján?! Egyenlőképpen 
túlzott mindkét felfogás. 
Hogy a növényföldrajz sem 
zárkózhatik el a mieroscopium 
elől (p. 561) szintén tudott 
dolog. Ismeretes, hogy a 
phytogeographus is rá van 
utalva sokszor a microsco- 
pisták eredményeire, de 
ritkán a microscopiumra! 
Du. A. F. W. Schimper nö- 
vénygeographiai könyvét is- 
merjük (vonatk. p. 561) s nem- 
csak épen cjme után s az első 
pár anatómiai képet mutató 
lapja után ! De e könyv is ép- 
úgy, mint minden systematicus, 
csak felhasználja itt-ott — ahol 
rákényszerül — a microsco- 
pisták eredményeit a maga 
céljaira, amennyiben éppen 
segíti feladata megoldásában. 
3) Dér Verf. klopft an offene 
Türen. Jedermann weiss, dass 
auch die Systematik sehr oft 
— wenn auch nicht immer — 
auf die Resultate dér mikro- 
skopischen Untersuchung ange- 
wiesen ist. Die Befolgung dér 
vöm Verf. anempfohlenen Me- 
thode würde zu e i n s e i t i- 
g e n Resultaten fiihren. Nach 
Verf. sollen auch die phyloge- 
netischen Beziehungen aus- 
schliesslich alléin nur mit Hilfe 
des Mikroskops nachweisbar 
sein (p. 560, zweiter Absatz). 
Dieses Überschátzen dér 
Rolle des Mikroskops ist ein 
ebenso labiler Standpunkt, 
wie dér einiger Floristen, die 
auf Grund eines einzigen Exem- 
plares, ja eines einzigen Indi- 
viduumé ihre neuen Arten we- 
gen nichtssagender Unter- 
schiede aufstellen ! Die e i n e 
Auffassung ist ebenso e i n- 
seitig, wie die andere. 
Dass auch die Pflanzengeo- 
graphie nicht des Mikrosko- 
pes entraten kann (p. 561) ist 
ja auch bekannt. Jeder- 
mann weiss, dass die Pflan- 
zengeographen sehr oft auf die 
Resultate dér Mikroskopiker 
angewiesen sind, seltener aber 
auf das Mikroskop selbst (Ar- 
beitsteilung !). 
Die Pflanzengeographie Dr. 
A. F. W. Bchimper's kennen 
wir (beziigl. auf die S. 561), 
aber nicht nur dem Titel und 
den ersten, einige anatomische 
Bilder darstellenden Seiten 
nach ! Wie allé systematischen 
Werke, verwertet auch dieses 
Buch die mikroskopischen Re- 
sultate, soweit sie eben dem 
Zwecke dienen. 
