4) Lapunkban már szó esett 
ama szerző alapította (1904— 
1913) és 19 doctori értekezés- 
ben irányított felfogásnak 
tarthatatlan voltáról, amely 
iránynak gyakorlata volt, hogy 
két összehasonlítandó fajról az 
anatómiai kialakulásuk alapján 
kellett jó vagy rossz faj voltát 
eldönteni, amely irány szélié- 
ben <> kolozsvári irány » néven 
vala ismeretes, s amelynek a 
sorban elsője épen e sorok 
írója volt (v. ö. M. B. L. III. 
1904 : 168); majd megismétlő- 
dött többször is [vide Dr. Futó 
M. eontra Boreás M. B. L. II. 
1903:265—281, III. 1904: 
205—213, 281—285; XIII. 
1914 : 146], 
Az anatómiai bélye- 
gek sem mindig állan- 
dók, éppen ezért a szerző meg- 
követelte kizárólagos ki- 
indulási alapként folyton nem 
i s szolgálhat. A külső facto- 
rok is. hogy mily lényeges és 
más anatómiai szerkezetet idéz- 
hetnek elő. közismert. Mindenki 
tudja, hogy a szöveti kialakulás 
is módosulhat egyugyan- 
azon növénynél; csak emlé- 
kezetünkbe kell idézni azokat 
a minden tisztességes tan- 
kön 3 7 vben egymás mellett lévő 
képeket (p. o. W. I. Palladin 
Pflanzenanatomie Xach d. V. 
russ. Aufi. übers. u. bearb. von 
Dr. S. Tschulok, Leipzig und 
Berlin 1914: p. 182, Abb. 173 
A— B: p. 183 Abb. 174 A— B), 
amelyek ugyanazon növény- 
ről készültek, csak a Fény, 
Víz stb. s combinatiójuk, avagy 
mechanikai hatások (1. Haber- 
i.andt: Physio). Pflanzenanat. 
4) In unserer Zeitschrift 
wurde schon zu wiederholten 
Malen erörtert, dass die Rich- 
tung, welche dér Verf. einge- 
schlagen hat (1904—1913) u. 
nach welcher er 19 Disserta- 
tionen ausarbeiten hess, un- 
haltbar ist. Diese Richtung 
sollte die Frage dér guten oder 
schlechten Arten auf Grund 
des inneren Baues entschei- 
den. Diese Richtung galt bei 
uns als «Kolozsvárer Richtung» 
und dérén allererster Anfanger 
war dér Keferent selbst (M. B. 
L. III. 1904: 168). Dann hat 
sich dieser Kampf Öfters er- 
neuert [vide Dr. Futó M. eontra 
Borbás M. B. L. II. 1903 : 265 — 
281. III. 1904 : 205-213, 281 — 
285; XIII. 1914: 146]. 
Die anatomisehen Merk- 
male sind aber nicht 
immer konstant und des- 
wegen können sie nicht — wie 
dies dér Verf. verlangt — aus- 
schliesslich als Ausgangs- 
punkte gelten. Dass die áusse- 
ren Lebensbedingungen ein- 
greifend auch auf den anato- 
mischen Bau einwirken kön- 
uen, ist ja allgemein bekannt. 
Jedermann weiss. dass sich 
die anatomische Struktur bei 
ein und derselben Pflanze mo- 
difizieren kann, wir müssen 
uns nur auf jene nebeneinan- 
der gestellte Bilder erinnern, 
welche in jedem guten Lehr- 
buclie auffindbar sind is. W. I. 
Palladin Pflanzenanatomie 
1914: p. 182, Abb. 173 A— B; 
p. 183, Abb. 174 A -B), welche 
ein und dieselbe Pflanze dar- 
stellen. nur die Wirkungen des 
Lichtes, des Wassers oder die 
Kombination beider, oder aber 
