V 
Murr J. rtólian^ Borbás tanár úrnak «A Szegfüfélék meg a Szent-Lászlófű- 
félék parallelismusa» czimü ezikkére. 4(i. 
« Kin Nachklang zu Prof. v. Borbás Artikel «Parallelismiis Silenacearum 
atcjne Gentianacearum». 46. 
Péierfi M. Convolvnlus silvaticiis \V. et K. Erdélyben (in Siel)(‘iibUrgen) 217. 
« Szinbeli eltérések Déva flórájában. (Parbenspielarten in dér Florn 
von Déva). 287. 
III. Hazai botanikai dolgozatok ismertetése. — Referate 
über ungarische botan. Arbeiten. 
Bernútskn ./. Adatok a Ruscus-géuiisz vegetatív szerveinek ismeretéhez. — Zűr 
Kenntniss dér Wgetatiousorgane dér Gattung Kuscus. 53. 
<■ A Majanthemiun bifolinm szerveiről. — Beobaebtungen an 
-Majanthemum bifolinm. 55. 
« A deliblati homok baraszt|ai és előfordulásuk magyarázata. — Dió 
Farne des deliblater Sandes und ibre pdangeographiscbe Erkliirung. 292. 
« A Polygonatum és vele rokon növények rendszertani anatómiája. 
— Zűr systematiscben Anatoraie Convallarieae, Parideae u. Polygo- 
nataeeae. .301. 
Borhás P. A növényzet alakulása a hegység inaeasság övén. — Die Entwieke- 
lung dér Vegetation in den Hőbenregionen dér Gebirge. 292. 
Ifj. Entz G. Adatok a Balaton planktonjának ismeretéhez. — Beitrage zűr 
Kentniss des Plauktons des Balaton-;l'latten-)sees. 58. 
Filurszky X. Magyarország moszatai. — Ungarn’s Algen. 2!)6. 
Futó M' a Hepatica transsylvaniea anatómiai- pbysiologiai és rendszertani 
viszonyairól, tekintettel a H. triloba-ra és H. médiára. — Ueber die 
anatomisidi-pbysiologiscbeu und systematiscben Vorbáltnisse dér He- 
patiea transsylvaniea in Beziebung zu H. triloba u. H. média. 55. 
(j!lörtf)i I. A Rbododeudron myrtifoliuin és Rh. ferruginemn pbysiolog.-anato- 
miai viszonyairól, rendszertani helyzetükre való tekintettel. — Ueber 
die pbysiolog.-anatomisc'lien Verháltnisse des Rbododeudron myrtifoliuin 
und RÍl ferruginenm mit Berücksichtigung ibrer system. Stellnng. 167. 
Györffji L A Magyarfőldi Flóra új Gymnadenia faja. — Eine neue Gymnadenia- 
Art. dér ungariseben b'lora. 291. 
Heyyi 1). Konyhakerti növényeink élősdi gombák által okozott legfontosabb 
betegségei és az ellenök való védekezésmódok. — Die wichtigsten, 
durcdi jmrasitisebe Pilze und Baeterien verursacbten Krankheiton 
unserer Küebengartenpílanzeu u. die .Methoden ibrer Bekiinipfang. 290. 
Hollós L. Gasteromyeetes Hungáriáé. 59. 
Holvhy ./. B. Reise von Nemes-Podbragy zum Kleinen Krivan mit beigemisebten 
nebensáchlicben Bemerkungen 289. 
Holuby J. L. Az Erigeron a(;er s válfajai a trencséni Kárpátok l^’lórájában. 
— Eri'jeron aeer und seine Varietaten in dér Flóra dér trentsebiner 
Carpatben. 290 
Isfvánffy Gy. Vizsgálatok a szöllő lisztbarmat betegségéről. — Untersuchnngen 
über die Mebltaukraukbeit des Weinstockes 301. 
« A szőllö peronospórájának kiteleléseről. Über das í'berwintern dér 
Peronospora des Weinstockes. 301. 
■fóvorka S. .\datok a Pilis hegység növényzetének ismeretéhez. — Beitrage 
zűr Kenntniss dér Flóra des Pilis-Gebirges. 303. 
Klein Gy. Elnöki megnyitó, szakosztályunk századik ülése alkalmából. — 
Begrüssungsrede des Vorsitzenden gelegentiicb dér 100 Sitzuug dér 
botan. Section dér k. iing. natiirvv. Ges. am 10. Feber 1901. 296. 
Kiimmerle J. Jelentése németországi és dániai tanulmányuitjáról. — Beriebt 
íiber eine Reise nacb Deutscbland und Danemark. 289. 
« B. Adatok a Kaukázus edényes virágtalan növényeinek ismeretéhez. 
— Beitrage zűr Kenntniss dér Gefiisskryptogamen des Kaukasus. 351 . 
