67 
votleii alkalmazkodásának jel- 
zői)) czímű előadásában azon 
nagy tudományos mozgalom- 
ból indul ki, a mit Cn. Dakvvin 
líSöb-ben «A fajok eredete a 
természetes kiválás útján* ez. 
munkájával előidézett. M neveze- 
tes mozgalommal ismét fölszín- 
re került J. Lam.\r('.ic 1801) ben 
közzétett elmélete, mel}’ X.Xoeli- 
től részletesebb magyarázatot 
nyervén és az újabb kutatások 
által tökéletesbUlvén, a <íXeo- 
Lámát cl ismiisr> tanára vezetett. 
Ezen tan szerint a szervezetek 
a külső téii 3 'ezők hatása alatt 
állanak, mely tényezők ingerek 
gyanánt hatván, előidézik azt, 
hogy a szervezetek az ezen 
hatás alatt nyert módosulatait 
.dlandósíthatják is. Ezen külső 
tényezők első sorban a levegő 
hőniérséke, a esai)adék és a 
talaj. Az előadó az ósvihigi 
flórából idéz példákat, melyek 
arról tanúskodnak ugyan, hogy 
bizonyos növények ((jiyptoshv- 
hits curopaeus Brngt. sp , 7a- 
xodíum distichum Ricu. mioce- 
ti/cam Heer) alkalmazkodni tud- 
tak azon éghajlati változások- 
hoz, mell ek a krétakortól kezdve 
a plioeaenig végig mentek, de 
anélkül, hogy ez alkalommal 
új alakokat is hoztak volna 
létre Ciiniuinomtnn történeté- 
ből pedig bizon\itja az elő- 
adó, hogy e genusból Euró])a 
harmadkori földjén ug 3 'anazon 
typusok szerepeitek, mint a mi- 
nők mai korlátolt határú ha- 
zájában találhatók ; de Eszak- 
Amerikában olyan fajok voltak, 
melyek a sarkvidékrői jővén, ott 
az alkalmazkodás hiánya miatt 
mf'g a krétakoi’ban el is vesz- 
hettek. mert a harmadkor óta 
zeiger dér direeten Anpassung 
dér Ptlanzen». Dér ^h)rtr. be- 
ginnt mit dér Sehilderung dér 
gewaltigen wissensch. Bewe- 
gung, welehe Cn. Darwin mit 
dem i. J. Is59 ersehienenen 
Werke über den Ursprung dér 
Arten hervorgerufen hat. lm 
Laufe dieser Bewegung kain 
Lamarck's i. J. 180!) veröffent- 
lichte Theorie wieder zum ^h)r- 
sc'heine, welehe dureh Xaoeli 
eingehender erklárt und dureh 
neue Forsehungen erweitert zűr 
Lehre vöm aXeo-ljamarclii>- 
tiiasy) geführt hat. Xaeh dieser 
Lehre unterliegen die Organis- 
men dem Einttusse ausserer 
Faetoren, welehe als Reize ein- 
wirken, welehen entspreídiend 
sieh die Organismen nieht nur 
verandern, sondern die hier- 
durch entstandenen Veránde- 
rungen aiieh beibehalten kön- 
nen. Fnter diesen iiusseren 
k'ai'toren kommen in erster Li- 
nie die Temperatur dér Luft 
die Menge des Xiedersehlages 
und das tSubstrat in Betraeht. 
Dér ^h)rtr. führt mm dér Pa- 
laeontologie entnommene Bei- 
spiele an, naeh welehen ge- 
wisse Ptlanzen (Vhjptosfrohns 
ein'opnen^\^i<Ktn\ sp., 7'a.rodium 
dXiicham Rir.n. mioeetticam 
Heer) sieh den Veriinderungen 
des Klima’s von dér Kreidezeit 
bis zum Plioeaen anzuiiassen 
vermoeht habén, ohne neue 
Formen zu erzeugen, dass fer- 
ner im europaisehen Tertiár 
dieselben Typen dér Gattung 
(Jinnamom/on vorgekommen 
sind, welehe noeh heute an 
Híren jetzigen beschránkten 
Standorten zu finden sind, dass 
aber in Xordamerika solehe Ar- 
íi* 
