68 
p]szak- Amerikában niái‘ Cinna- 
monunn nincsen Az újabb ku- 
tatások közül az előadó utal 
különösen a Wettsteix ide- 
vágó miiidíáira és ezekból pél- 
dát is idéz (denfianu eampes- 
tris Lj, melynél az éghajlathoz 
való alkalmazkodás új fajok 
keletkezésére is vezetett. Az 
előadó szerint a phaenologiai 
megfigyelésekben találhatunk 
olyan anyagot, mely a közvet- 
len alkalmazkodásnak mintegy 
magyarázatául szolgálhat Ide- 
vágó tanulmáu3’aiból az elő- 
adó megtudhatta azt, hogy a 
növényeknél bizoii_yos életjelen- 
ség (p. o. a virágzás) annál 
későbben áll be, minél nag3-obb 
tengerszín fölötti magasságban, 
vag3’ minél északibb fekvés- 
ben ten3'észik az illető növéii3' ; 
az időben ta])asztalt különbség 
a déli fekvésű vidéken vagy 
lapál3’oii tenyésző növéiyvhez 
képest föltűnő nagy, nálunk 
Magyarországon három hetet 
is tehet, de a növéiu' a hegyen 
ezen elkésésével nem éri el azon 
melegösszeget (a hőmérsék po- 
sitiv napi közepeinek összege 
számítva az év első nai)jától 
az illető életjelenség beállásá- 
nak napjáig), melyben a lapá- 
lyon tenyésző növény részesül, 
hanem elleidcezőleg a napok 
nagyobb száma fordított ai'ány- 
ban áll a lyyert melegösszeg- 
gel ; a mi yilágosan tanúskodik 
az éghajlathoz való alkalmaz- 
kodásról. Az előadó azt hiszi, 
hogy ha valamely növény je- 
lenlegi termőhelyeiről összeál- 
líthatnék a tapasztalt időpon- 
tokat és melegösszegeket, ak- 
kor ezekből talán megállapít- 
hatók volnának azon irányok, 
ten vorgekommen sind, welche. 
aus polaien Gegenden entstam- 
niend, dórt wegen Mangel an 
Anpassungsfáhigkeit schon in 
dér Kreidezeit ausgestorben sein 
können ; in Xordanierika giebt 
es námlieh seit dem Tertiár 
kein Cinnamonnnn niehr. Uuter 
den neueren Forschungen weist 
\h)rtr. besonders auf die eiii- 
schliigigen Arbeiten Wettsteix’s 
, hin, aus welcheii er auch ein 
' Beispiel ((h)iUana campestrisL.) 
anführt, bei welchei- die An- 
passung an klimatische ^’er- 
háltnisse zűr Entstehung neuer 
Arten geführt hat. Xacdi Vortr. 
lieferii mis phaenologische Be- 
obachtuiigen Daten, welche so- 
zusageii die Erklürung zűr di- 
rekten Anpassung abgeben. Aus 
seineii diesbez. IStudieii erfuhr 
dér Voi tr., dass bei Ptlanzen 
gewisse Lebenserscheinungen 
(z. B. das Blühen) umso spiitei- 
^ eintreten, je höher sich dér 
Standort einer Pfianze über 
dem Meere oder je weiter nörd- 
lich er sich betíndet. Die Zeit- 
differenz bei den in südlicher 
Lage oder in dér Ebene ge- 
deihenden Ptlanzen ist erheb- 
j lich, bei ims in Ungarn kaim 
' sie 3 Wocheii erreiehen, und 
doch erhált die Bergpflanze 
trotz dieseiA'erspíitungnicht die 
Wármemenge (Síimmé dér jiosi- 
tiveiiTages-Mitteltemperaturge- 
■ rechnet vöm 1 . Tagé des -lahres 
bis zum Tagé des Eintreffens 
dér bezügl. Lebenserscheinung). 
welche die Ptlanze dér Ebene 
geniesst, sondern im Gegenteil; 
die grössere Zal dér Tagé steht 
im umgekehrten ^>rháltnisse 
zűr genossenen W'armemenge, 
was deiitlich für eiiie Anpas- 
