8 !) 
l-ső luásüdi’endű sallang' nagyobb s^íokott lenni, minta következő; 
ezen alaknál azonban a lomblemí^z alsó telének H — lo |)ár elsőrendű 
sallangján nevezett sallang 1 ' 2 " lő -szór oly ln)sszú, mint a követ- 
kező; gyakran egyszersmind jóval szélesebb is. utóbbi esetben 
legalsó harmadrendű sallangjai mélyeblten bemetszettek, sőt szár- 
nyasán hasogatottak. Kzen rendkívülien fejlődött másodrendű sal- 
langok a gerineznek a főgerineztőli (Rhaehis) elágazásához egészen 
közel ülnek, átellenében a megfelelő alsó. de kisel)b másodrendű 
sallanggal, vagy pedig még közelebl) a főgerinezhez mint emez. 
Kzen alakot többé- kevésbé feltűnően fejlődve több szóiTányos vagy 
szomszédos, rendszerint erős tőkén, csermely partján, Rőtön, Hámor- 
ban, vízárok |)artján Lékán találtam. Kzen tőkék rendszerint 
100 — löo cm magas levelei valamennyijén a fenn jelzett másod- 
rendű sallangok feltűnő nagyobbodása megvan, azért nem is tart- 
ható monstrosus alaknak. Egyel)ekben ezen alak az Afh. f. f. mnl/i- 
(lenlaf/rm Driu.. /. nngustií<ectum m. lOest bot. Zeits. 181)0 öl. 1. ; 
Magy l)ot. laj). il)02, 143. l.) alakhoz tartozik. 
Ath. fevi. var. jiiultidentaf/nii Döu.. f. caudatum in. nova 
forma. Kzen alaknak, valamint az elsőrendű, ügy a másodrendű 
sallangjai hosszan farkszerűen kihegyezettek Az egyik, Horosty;iid<ő 
erdei vágásában, 700 m. magasságban álló tőkének lombja l2(M*,m. 
magas, lemezének közei)én az elöl hosszan farkszerűen kihegyezett 
elsőrendű sallangok 25 cm. hosszúak, középükön legszélesebbek, 
mintegy ö — 7 cm. szélesek, és pedig az alsó felük szélesebb. Másod- 
rendű sallangjai ritkásan állanak, szálas-lándzsásak. farkszennm 
kihegyezettek; az elsőrendű sallangok közepén lefelé ir:ínyozva 
vannak a leghosszabbak. ö 7 mm. szélességre 35 mm. hosszak, 
lö — 18 pár harmadrendű sallanggal, hosszan kihegyezett végük 
pedig élesen fűrészelt. Ezen alaknak Rőtöii tahílt példányain az 
elsőrendű sallangok nem oly szélesek, mindkét felük egyeidő. 
másodi-endű sallangjai i'övidebbek, kevésbbé kihegyezettek. 
Afh. f. fém. var. muJtidentafam Döi.l. /'. jierindeatinn m. nova 
forma. A lombnyél fel a lemezig nagy lándzsás alakú, barna pely- 
vával sűrűn fedett. A főgerinczen kisebb, keskenyebb, világosabb 
színű pelyva szórványosan van, csak az elsöi'endű sallangok kiága- 
zása helyén ülnek kissé tömöttebbeii. Az én |)éldányomon ('zeii- 
kívül szórványosan a nyélén, sűrűbben a főgeiáncz mellső oldalán 
rövid bunkós mirigyek is vannak, olyanok, mint a melyek a vai'. 
pruinosnmnd jellemzik. Erdöszélen nő Hosszűszögön. 
Afh. f. feni. var. in nlfideninlnm Döll. accrescenn ni. nova 
forma. Az első nagyobb i)ár másodrendű sallang után következik 
3 — ö pár kisebb, ezek után ismét nagyol)bodnak, ügy hogy a gerincz 
közepén ülnek a leghosszaljb másodrendű sallangok, innen végig 
kisebbedők. Az elsőrendű sallangok eleinte keskenyedők, azután 
szélességben ismét növekedők, a közé])től ismét keskenyedví*. 
Ezen alak rendszerint csak erőselib níivényeken tahilható; szórvá- 
nyosan nő Rőtön és Hámorban. 
