113 
observavi. Flos minor sae})ius ex ramo exemplaris frucíiferi oritiir 
15 — 20 mm. loiigus, in eodem caiüe interdum ílore maiore mixtiis. 
In montibns A(|uinei (Gugerberg. 11. máj. 1901 et ad Weber- 
hartl, 24. máj. 1902) vl. vernal'u; postvernus petalis castanei coloris 
copiosissimus atque jam eminus valde conspicnus. Sepala rariiis 
violaceobrunnea typi, imo viridia^ et rarius ovata, dentata, pilosa, 
rarius glabra, sae-pius fámén elongafa anguste laneeolata apice 
erosü-dentato vei inciso, symmetriea aut imilateraliter curvata, aut 
unó latéra viridia, altero flava aut sepaluni totum castanenm, ut 
omnes aberrationes eiiis difficulter enumerare possis. ISepala íloris 
nüiiimllius gradatim in petala mutantnr et flos iám a sepalis si)iralis 
érit. Longitudo sepalorum etiam illám petalorum adae([uat. 
Petala longe cuneato-angustata, stamina non tegentia, extus 
castanea, intns tlava, a])ice longe producto-eiispidata, praeterea 
etiam incisa. Htamina inter petala remota divergunt, antheris lnne 
inde magis elongatis, linearibiis, carpella + glabrescentia. 
Stamina et carpella interdum colnmna pubeseenteB aut 7 — 13 
mm.alta, ([uasi gynostemio disjuneta,spadieemGro/níeí^r^í}n monoicum 
in memóriám revoeant; columna carpidiorum communis sterilis 
apice carpidia gerit. Sepala igitur Ado)iidis vernalis var. casfa}ieo.e, 
vere exeunte magis in foliacea recidunt et staminilms atíjue car- 
pidiis columna sterilis inseritur, quasi esset intlorescentia. Iii flóré 
A. verncűii^ normali stamina statim carpidia absíiue omni spatio aut 
S})atio 1 mm. alto interrupto seíiuuntur. Causa abnormitatis tempus 
postvernum eraí. 
Adonidis venudis flóréin duplicem Sopronié (Márton) accepi. 
Flores praeterea pedunculati aut foliis supremis involucrati. 
Laciniae fold .1. foenicei involucrantis e ditione Gánócensi, car- 
pellis proximi (iám sepalis, petalis atijue staminibus deciduis) jiro- 
parte magis dilatatae et more petalorum rubescentes. Eandem 
speciem in moute Svevorum Budae-Pestini flóré jiroliflcante (ekbhm- 
tesi) inveni. E basi floris pedunculus oritur elongatus florifer car- 
pidiis {iro parte elongatis, - jiraeterea basi floris flos altér ])ar- 
vulus insidet, plerunique carpidiis axe brevi insidentibus coustans. 
A Primula Kitaibeliana Schott termőhelyei. 
Irta Rossi Lajos (Karlovac). 
Elég számosak azok az adatok, melyeket ezen szép Primula 
előfordulási helyeire vonatkozólag az irodalomban találunk. 
Kitaibel Primula viscosa Kit. néven ismertette a V^elebitröl : 
Samar, Visoéica, Badanj s Delielolirdoról (Neh.b. \"eg. Verh. v. 
Croatien 143. old.), Schott (Oest. bot. Wochenblatt 11. 168. old.) 
általánosságban «habitat in aljiinis et subalpinis Croatiae» eniliti; 
a Flóra croatica 706. oldalán hozzájő a Klek-hegy végül Kerner 
